Geolog^iske Observationer ved Kongsberg. 193 



Irenl i Syd for KolliuusdnO, maa den have gjort en slær- 

 kere Böining mod Vest, eftersom man i Lassedalen endnu 

 har Urskifrene. Egnen vestenfor det Vasdrag, som gjennem 

 Fosvand, Koli>ö o«? Öxnevand har sit Udlöb i Buevandet ved 

 Medheien, har jeg ikke liavt Anledning lil al undersöge. Jeg 

 kjender saaledes ikke Granilens (Granitgneisens) Grændse 

 mod Vest og kan heller ikke afijjöre, om den ved Hjerpe- 

 kjern forekommende Bildning, adskilt fra Granilgneisen ved 

 Kongsbergskifreno mellem Jerngruben og Medheien, længer 

 sydpaa skulde hænge saminen med denne Bergart, hvilket jeg 

 dog lör anläge for sandsynligl. Forelöbigt skal jeg her an- 

 före, al de östlig lilslödende Urskifres Slrög er konform 

 med deres Grændselinie mod Graniten med steilt Fald fra 

 Granilen, og jeg skal lilföie, som en formeentlig meget be- 

 mærkningsværdig Omstændighed, al, hvor Slrögel for Granit- 

 gneisens Parallelslruklur lod sig observere, fandles det i Re- 

 gelen paa det nærmeste parallelt med de tilgrændsende Ur- 

 skiferes Slrög. Granilens (Granitgneisens) Parallelstruktur er 

 som oftesl stærkesl udviklel nærfnest Grændsen mod Urskif- 

 rene, hvorved en aldeles bestemt Demarkationslinie lettelig 

 kan blive aldeles umulig at angive. 



Jeg skal nu mcnldele nogle Observationer fra Egnen 

 mellem Kobberbergs- og Jondalst?lven. Fra Medheien langsop- 

 med ElviMi lil Hengsvandet, og paa deltes Outside, har man 

 Granitgneisen, mere og mindre fiinkornig, deels aldeles uskif- 

 rig, deels med Tendents lil Skifrighed. Slrögel omkring h. 

 I2V2 med 40°-60° Heldning mod Öst. Mellem Pladsen Bar- 

 men og Lökekjern derimod fandles Hornblændeskifer, Horn- 

 blændegneis og almindelig Gneis, ved Villingbovandet inde- 

 sluUcnde Knuder af forvitlrende Feldspath, Skifrighedcn kun 

 paa enkelte korte Sfræknino-er utydelig og tildeels forsvin- 

 dende. Slrögel varierede mellem h. 8 ^^2 og 10%, deels Ind- 



VII. 2 N 



