194 N. Mejdell 



skydning mod N. Ö., docls lodret. Ved Lidsælcr Granit, soin 

 i Nærheden af LökeKjern antog fuldkommen lydelijr Parullel- 

 struklur og gik over til de nysnævntc Skifre. Parallelstruk- 

 turens Slrög konform med de tilgrændsende Skifres QU. 9, 

 70o__80° Fald mod N. ÖJ 



Gaaer man fra Kongens Dams nordre Ende lige mod 

 Vest, saa vil man, naar man er kommen omtrent halvveis til 

 Lidsæter, finde Kongsljergskifrene aflöste af Granit. Grænd- 

 sen kan forfölges sydefler paa Jonsknudens Vestside. Gra- 

 niten gaaer med tydelig Parallelstruktur eller Skifrighod, og 

 ved Optagelse af Hornhlænde over til de tilslödende Skifre. 

 Parallelstruklurens Strog fandtes h. 10 V2 til H, lodret eller 

 stærk Indskydning i nordöstlig Retning. Den her forekom- 

 mende Granit er ellers hyppig meget fattig paa Glimmer; 

 men selv i delte Tilfælde viser den ikke sjelden Anlæg til 

 Parallelslruktur, idet Feldspathen og Kvartsen have ordnet 

 sig i langagtige Krystaller med sin störste Længdeudstræk- 

 ning efter Retningen af det herskende Strog. Paa andre 

 Punkter fremstiller Bergarten sig som en Art porfyragtig 

 Gneis, idet dens to nysnannle Bestanddele omhylles afGlim- 

 merbladene. Denne Gianitbildning fortsættes mod Vest ind- 

 til Helgevandet; kun paa et Punkt lidt östenfor samme pas- 

 serede jeg over Flornblændeskifer, som dog strax igjen fand- 

 tes aflöst af Graniten; Slröget var ikke tydeligt og blev der- 

 for heller ikke noteret. Paa den vestre og sondre Bred af 

 Helgevandet optræde Kv)ngsbergskifrene, tildeels meget bug- 

 tede, i Regelen dog sirygende i h. 10 Y^ næsten lodret eller 

 Indskydning mod Nordöst. Paa Ostsiden af Våndet har man 

 derimod endnu Graniten, som her længst mod Syd sees i 

 Kontakt med Skifrene. Disse sidste vare i Granitens Nærhed 

 ßkudte tilside, saaledes at Ströget afveg hele 3 à 4 Timer 

 fra del Normale. Graniten udsendle Ramifikalioner i Side- 



