Geologiske Observationer ved Kongsberg. 197 



decls Grnnit med större eller mindre Tendenls til Parallel- 

 slruktur, undertiden ligosoin vestenfor Joriskruidon Krysta l- 

 lerne langstrakte efter Parallelslruklurens Rftnin«^, deels por- 

 fyraglif( Gneis, deels fiiidtornig Granitt^meis; hvor Slrög^et 

 kunde ia<i^llagps, fandtes det onikrino- h. 11. I Nærheden af 

 Huken fantlles (J^liuitnerlioldig Hornblændeskifer, Ströget h. 10 '/^ 

 til 11 med 60°— 70° Fald i östlig (nordostlig) Retning. Nær- 

 mest Graniten var Ströget utydeligt og forvirret, Hornblæn- 

 deskifer og fiinkornig Gneis buglede sig om hiiianden, og 

 Partier af den ene fandtes indeslultede i den anden. Længer 

 mod Vest har jeg ikke været, hvoriujod jeg fra Huken log 

 ligeovcr Fjeldel til Reenlielven; paa denne Sirækning passe- 

 rede jeg over de nylig beskrevne Granit- og Granitgneis- 

 bildninger. Langs op med Reenlidalelven fandîes deels por- 

 fyraglig og fiinkornig Granilgneis, deels Hornblændegneis, 

 glimmer- og chloritholdig Hornblændeskifer o. s. v., som 

 rimeligviis danne Fortsættetsen af de ved Narverud forekom- 

 mende Lag. Ströget fandtes i Regelen h. 1072 til 11, som 

 oftest med steilt nordostligt Fald; dog teinnieüg hyppig for- 

 virret Skiktning. Fra Storlia gik jeg næsten i lige Retning 

 til vestre Nybelodam og derfra til Juliane Dam. Paa denne 

 Sirækning forekom deels fiinkornig Granilgneis, (Feldspathen 

 hyppig af en lysere Farve end den i disse Bildninger sæd- 

 vanlige rödligfarvede VarieteQ, deels porfyragtig Gneis, deels 

 Granit, som i Nærheden af Juliane Dam gik over lil Urskif- 

 renes tilstödende Bergarter gjennem Mcllemled, som jeg först 

 i det Folgende med Tydelighed kan beskrive. Sydöst for 

 Julianedammen var Urskifrene eneraad(Mi(Ie; Ströget 10% til 

 11 lodret. 



Længer mod Nord har Tiden ikke tilladt mig i Delaillen 

 at undersöge Granitens og Granilgneisens Oplræden; kun paa 

 et Observationspunkt — i Nærheden afTvetdammen — har jeg 



