202 N. Mejdell 



Skifrighcd. Af skifrige Berghaller forekomme paa denne 

 Strækniiig især Gliminerskifer samt glimmer- og chlorilholdig 

 liinkornig Hornblændeskifer, medens Gneis, Hornblændegneis 

 og en i Regelen grovkornig og ikke chlorilholdig Hornblæn- 

 deskifer sainl tildeels, men sjelden, en noget glimmer- og 

 feldspalhholdig Kvartsskifer indlager Strækningen i Öst for 

 Overbergets Fahlbaand. Mindre tydeligt udviklet er denne 

 Skiferparliornes Rækkefolge söndenfor Kobberbergsciven. Ved 

 Jonsknuden forekommer desuflen indleiet i Skifrene en Art 

 Grönsleen, som imidleilid allerede ved det blolle Udseende 

 adskiller sig fra de i Territoriet gangförmig optrædende 

 Grönslcnc og Gronslecnporfyrer; fremdeles paa Jonsknuden 

 og i Syd for samme Kvartsskifer, mörkfarvet, maaskee ved 

 inlimt indblandet Ilornblænde. I Nærheden af Overbergets 

 Fahlbaand og nelop der, hvor delte optræder, findes ogsaa 

 Chlorit- og tildeels Talkskifer. Den gabbroagtige Bildning" 

 har jeg ikke observcret i Slrækningen mellem begge Elvene, 

 hvorimod jeg har gjenfundel åen — dog kun paa el enkelt 

 Observationspunkt — i den sydligste Deel af Territoriet i 

 vestlig Retning for Gaardcn Ljöterud. Ströget er ved Kies- 

 gruberne og den sonden- og vestenfor liggende Slrækning 

 onikring h. 11 med stærk Indskydning mod Öst; ligeledes 

 paa {\vn förste Deel af Veien fra Sauggrænden til Medheien; 

 men nærmere Granilens Grændse forandres Ströget lige til 

 h. 8 og 7 72, Cnæslen lodrct), hvilket Strög ogsaa findes om- 

 kring Bækken strax söndenfor llelgevandet. Paa den övrige 

 Slrækning er Ströget hyppigst omkring h. 10 med Indskydning 

 mod Nord-Öst. Det bemærkes forövrigt, at Ströget ikke 

 sjelden er forvirret, og at Skiklernes Strög paa enkelte Sle- 

 der, men rigtignok kun sjelden, ikke er nöiagtig parallel 

 med Skifrighedens eller Parallelstrukturens Retning. Ved 

 Kongens Dam synes endogsaa en utydelig skifrig, til en Art 



