204 N. Mejdell 



der, at det ikke har sin Grund i andet end en Forrykkelse 

 i Berglagenes oprindelige Stilling mod hinanden. Skifrig-he- 

 den er ofte utydelig" og undertiden er den ganske forsvun- 

 den; 1 gnende Bildninger som den, der optager störste Parten 

 af Strækningen melleni Jonsknuden og Overberget, gjenfindes 

 ogsaa paa Lougens Östside, saaledes i Nærheden af Gaarden 

 Dokka (ikke langt fra Holtefjeld); men den optager ikke, 

 ligesaa lidt som de övrige Varieteter af uskifrige Bildninger, 

 som forekomme, saa betydelige Strækninger, at jeg troer sær- 

 skilt at burde notere Forekomsterne. Den gabbroagtige Bild- 

 ning synes at være temmelig almindelig læncrst mod Nordvest. 

 Foruden de i det Foregaaende omhandlede Bergarter, 

 forekomme i Territoriet ogsaa Gange af Grönsteen og Grön- 

 steenporfyr. Overalt, hvor jeg paa mine Exkursioner har 

 fandet dem, har jeg noteret Forekomsten, men jeg har endnu 

 ifcke seet mig istand til at kombinere de spredte Observa- 

 tioner, og jeg skal derfor i nærværende Afhandling kun an- 

 före, at de baade i Udseende og Forekomslmaade ere ganske 

 analoge med de bekjendte Grönsteengange i Krislianialerri- 

 toriet. Heller ikke om de sölvförende Gange har jeg for 

 Tiden nogen ny Observation at tilföie til, hvad der allerede 

 er bekjendl. 



Af de Undersögelser, som i det Foregaaende ere frem- 

 Slillede, er det kun de, som angaae Granitgneisbildningens 

 Forekomst i den sydlige Deel af Terrænet, som jeg tor an- 

 see for et nogenlunde afslullet Arbeide. Især kunde jeg 

 have önsket, al jeg havde seet mig istand til at meddele 

 noget Fuldslændigere om de i Urskifrene optrædende massive 

 Bildningers Forekomst og mineralogiske Karakleer, samt om 

 Granitgneisens Forhold til det tilgrændsende Gousladterrilo- 

 riums Bergarter, — et Forhold, som ved nærmere Efterforsk- 



