Geologiske Observationer ved Kongsberg. 211 



gangene mellom Urskifrene og Granitgneisen Noget, som maa 

 lede bort fra Tanken om en vulkansk Oprindelse. Det er 

 ikke saa paafaldende paa Grændsen mellem begge Territorier, 

 som hvor mindre Partier af Urskifrene forekomme inde i 

 Granitgneisen. De have, ialfald paa nogle Steder, fuldkom- 

 men Udseende af al være indleiede i den sidstnævnte, begge 

 ^aae over til hinanden, der fremtræder Mellembildninger 

 mellem begge, saaledes at den, som alene har iagltaget 

 Forekomsten paa saadanne Steder, ikke kan give nogen an- 

 den Tanke Rum, end at begge disse forskjellige Formations- 

 led tilhöre en og samme Bildningsrække, ja en og samme 

 Række af paa hinanden folgende Strata. 



Jeg skal endnu kun tilföie nogle Bemærkninger om Fahl- 

 baandene — Ansamlinger af forskjellige Metalsulfureter, (især 

 Svovlkies, ogsaa Magnetkies, Kobberkies, Zinkblænde o. s. v.), 

 hvis Udseende og Beskaffenhed oftere ere beskrevne i Af- 

 handlinp^er, som tor antagcs at være almindelig bekjendte. 

 1 de uskifrige Varieteter af Territoriets Bildninger forekomme, 

 som vi have seet, disse Kiesansamlinger uden Orden eller 

 Regelmæssighed. Hvor derimod Bergartens Skifrighed er 

 lydeligt udviklet, have de ordnet sig i mere og mindre 

 regelmæssige Baand, udstrakte efter Retningen af det her- 

 skende Strög. Undertiden gaaer Koncentrationen saa vidt, 

 at de fremstille sig som flere Lakter mægtige Kiesleier, saa- 

 ledes f. Ex. ved Grösli Skjærp og ved Kiesgruberne; men 

 i Alinindelighed er Kiesen i större eller mindre Mængde ind- 

 blandet i selve Bergarten; er denne meget rig paa Kies, 

 kaldes Fahlbaandet stærkt, i modsat Fald svagt. Nogen 

 skarp Grændse for Fahlbaandets Ophor mod Siderne exi- 

 slerer i Almindelighed ikke; dog er denne Regel ikke kon- 

 stant, Indenfor Fahlbaandets Omraade forekomme meget 

 hyppig Partier, som enten slet ikke eller kun i ringe Grad 



