Christianîafjordens Litoralfauna. 355 



400,000 Musling-er. Men delte er en reen Bagatel, i Sam- 

 menligning med de uhyre Kvantiteter, som anvendes til Agn. 

 Efter et paa Baadenes, deres Mandskabers og FisKeredsKabers 

 Anlal gründet Overslag, faar Dr. Knapp ud, at der i New- 

 haven alene aarlig forbrugcs 4,320,000 Skjæl til Agn, og al 

 det aarlige Forbrug for Fiskepladsene ved the Firth of 

 Forth udgjör mellem 30—44 Millioner Skjæl.. Forbes & Hanley 

 II, 175. Hvor overordentlig vigtig denne Muslingart er vil heraf 

 være fuldkommen indlysende. I mange, ja i de fleste Dele 

 af Christianiafjorden er Arten saa aldeles ödelagt, at man 

 ofte langveis fra maa hente Skjæl til Agn. Foruden Fiskernes 

 stadige Skraben og Gniden paa alle Klippevægge efler den, 

 er den ogsaa udsat for mangehaande Fårer. Aviserne for- 

 talte saaledes i Sommer (1852), at der var kommen Pest eller 

 Cholera blandt Skjællene i Raudöerfjorden, fordi de flod op og 

 befandtes döde ograadnede. Men denne Pest var ikke andet 

 end den betydelige Mængde Ferskvand, der i den förste Deel 

 af Sommeren til henved St. Hanstid vedvarende stod i Fjorden, 

 og ytlrede sine Virkninger til en Dybde af sex Favne saavel 

 paa Skjællene som paa Torske- og Makrelfiskeri. Ungskjællen 

 eller Brændskjællen er udsat for andre Farer; den sælter 

 sig i selve Flömaalet, steges af Solen, pidskes af Brændingen, 

 og knuses og bortrives aldeles i Isgang. Mod nogle af disse 

 Ulemper kan Skjællen sikkres ved Anlæg af egne Reservoirer 

 for Forplantning og Opbevaring. Saadanne har man i Skot- 

 land og England, men saavidt bekjendt har man hos os hidtil 

 ligesaalidt forsögt delte, som noget Andet, der kan tjene til 

 Gavn og Fremme for Krogfiskeriet, der dog for den faltigste 

 Deel af Befolkningen er dagligt Bröd. Artificielle Musling- 

 leier har man ved Anstruilher i Fifeshirr. De kaldes der 

 Muslinghaver, og anlægges i större Fordybninger i Fjæren, 

 som omgivrs med Steenmure. I Northumberland opförer man, 



