Zoolog^isk Reise i Lofoten og Vesteraalen. 403 



sig indtil ^ Miil ind i Landet, er Vegetationen endog saa 

 ringe, at den paa store Vidder langtfra ikke formaaer al 

 skjule den yderst fine Sand, der, sat i Bevægelse af de stærke 

 Vinde, hvirvler ud over de omkringliggende Slrækninger og 

 tilinlelgjör enhver Miilighed af at faae dem opdyrkede, el 

 Forhold, der saaledes giver denne Pynt af Andöen en vis 

 Lighed med de afrikanske Sandörkner. . Af Kalk findes her 

 neppe anden, end den, der hidrörer fra de forviltrede Lev- 

 ninger af Skjældyr, (Buccinum, Purpura, Turbo, Litlorella, 

 Tellina, Cardium, men isærdeleshed Nulliporer), der, opskyl- 

 lede af Havet, i store Masser bedække Strandbredderne for- 

 nemmelig paa Langoen og Andöen, hvor de, opkjörte paa 

 Jorderne, meget ville bidrage til disses Frugtbargjörelse. 

 Leer har jeg intctsleds stödt paa, hvorimod der langs Fjeld- 

 siderne og paa de hist og her i Vesteraalen forekommende 

 skovbevoxede Smaarabber har dannet sig ikke ubetydelige 

 Lag af frugtbar Muldjord, hvis frodige men eensformige 

 Græsvæxt afgiver fortrinlige og fast uundtommelige Havne- 

 gange. 



En nærmere Beskrivelse af Districtels geologiske Char- 

 akteer ligger ikke alene udenfor min Plan, men ogsaa uden- 

 for mine Indsigter. Men idet Saameget er vist, at de anor- 

 ganiske Bestanddele, der foruden de anförte maattc forefindes 

 paa Ögruppen, optræde i altfor ubetydelige Masser til al 

 kunne yltre nogen Indflydelse paa sammes organiske Frem- 

 bringelser, har jeg ved ovenstaaende korte Notitser kun havl 

 til Hensigt at fremhæve den eensartede og for saavel Plante- 

 som derigjennem ogsaa for Dyrlivet lidet gunstige Beskaf- 

 fenhed af Öernes anorganiske Natur. 



Virkeligen slaaer der ogsaa Vegetationen i Antallet af 

 Arter meget tilbage for de under samme Bredde ja endog 

 langt nordligere beliggende Dele af vort Fastland. Af Træ- 



