416 G. B. Barth 



Paa Hasselfjorden ere saadanne Stimer ikke sjeldne. Hosten 

 1850 saae jeg flere Dage efter hverandre Vandstraaler spille 

 over hele Fjorden. Paa Bohavet ved Indlöbet til Eidsfjorden, 

 hvor Silden ofte ströminer ind, er det heller ikke ualmindeligt 

 at see lignende Selskaber at Hvaler. Hosten 1750 kom tvende 

 Mænd ind til Handelsstedet Melbo paa Hasselöen, ganske af- 

 kræftede af at kaproe med Hvalerne, som de vare komne 

 ind mellem og ved forceret Roning frem og tilbage havde 

 stræbt at undgaae, at ikke deres Baad skulde blive knuust. 

 Ogsaa enkellviis sees Sildehvalen hyppig overalt og til en- 

 hver Aarslid. I Nærheden af Fiskeværet Nufsfjord paa Flak- 

 sladöen skjærer Havet sig ind i en trang Klöft, hvor for 

 nogen Tid tilbage aarligen en og anden Hval skal have sat 

 sig fast og der være bleven fanget. I de sidste Aar har 

 delte ikke hændt, hvilket Lofotingen forklarer deraf, at et 

 sammesteds staaende Fjös, af hvis Uddunstninger Hvalen an- 

 toges at blive tillokket, nu ikke meer existerer. 



Nisen CD^^lpbinus phocæna) er her, som næsten ved 

 hele vor Kyst, hyppig. — Af 



Spækhuggeren, (Delphinus orca) der her kjendes un- 

 der Navn af Stourhynning, har jeg et Par Gange seel nogle 

 faa Individer i Hasselfjorden, kjendende samme paa den hoie 

 Rygfiiine. Forresten ved jeg Intet om dens Forekomst at anföre. 



Næbhvalen (Hyperoodom borealis) har jeg ikke selv 

 seet; men et i Bö Præstegjeld Hösten 1841) strandet Individ 

 blev mig saaledes beskrevet, at jeg derved sattes island lil 

 med en for mig selv ubedrngelig Vished at bestemme det 

 som nævnl. Aaret cflcr blev et mig paa samme Maade be- 

 skrevet Individ fanget i Vesllofolen. Begge bleve nn'g af- 

 tegnede med den for denne Art eiendommelige Hvælving af 

 Panden, ligesom de sagdes al være uden Barder. 

 (Forbættcs i næslc Bind). 



