10 Chr. Hansteen 



saa vil jeg betegne dette Punkt paa Gradbiien (I) med u, 

 paa Gradbuen OD med v. Jeg skal nu beskrive en Methode 

 til med stor Nöjagtighed at bestemme disse Punkter, som 

 anvendes af Gauss i Göttingen og Schumacher i Altona, og 

 som jeg har anvendt ved Sammenligningen af de Copier af 

 vore Vœgteenheder, der ere sendte til det Franske Akade- 

 mie, med Originalerne i vört Rigsarchiv, og oplyse Methoden 

 med et Exempel. Paa den Balance afRepsold, som jeg an- 

 vendte, er Afstanden a -f- b imellem de to Knive, paa hvilke 

 Skaalene hænge, 12 Tommer; Afstanden imellem de to EI- 

 phenbeens-Gradbuer, som angive Udslagets og Svingninger- 

 nes Störrelse, 14^ Tommer. Paa Stativet er befæstet to ho- 

 rizontale Arme, som ved en Nögel, hvis Hoved sidder uden- 

 for Kassen, kunne hæves omtrent ^ Tomme, hvorved de 

 löfte saavel Vægtbjelken fra sit Underlag, som Panderne, der 

 bære Skaalerne, fra deres Knive. Naar dette er gjort, be- 

 lastes Skaalerne med de Masser, der skulle vejes, hvorpaa 

 Bjelken igjen nedlades paa sit Underlag. Kassen har tre 

 Dore, en foran og en paa hver Sideflade. De to sidste aab- 

 nes, naar man skal paalægge Masserne, eller omlægge dem; 

 den förste behöver aldrig at aabnes, uden naar man ved 

 Vejning af större Masser nodes til at formindske Balancens 

 Træghed, ved at paaskrue en eller flere Kugler paa Skruen 

 over Bjelken. Under Vejningen er altsaa Balancen beskyttet 

 for Luftens Bevægelse og om Sommeren for indtrængende 

 Fluer. Saavel den forreste Dör, som Kassens Bagside be- 

 staaer af en Ramme med Speilglas, hvorigjenncm begge Grad- 

 buer og de ved samme sig bevægende, paa Bjelkens Ender 

 befæstede, fine Staalspidser tydelig kunne iagttages. For at 

 Varmen fra lagttagerens Legeme ej skal meddele sig til 

 Luften i Kassen, og derved foraarsage Strömninger, og til- 

 lige en ulige Udvidelse af begge Bjelkens Arme, opstiller 



