ââ Chr. Hansteen 



punkt, parallel med den horizontale Axe, hvorom Pendelen 

 svinger, og er Afstanden af en Partikel dm af Pendelens 

 Masse fra Axen igjennem Tyngdepunktet = r, saa er Pen- 

 delens Træghedsmoment, ifald den drejer sig om denne Axe 

 =/r^dm, naar dette Integral udstrækkes til hele Pendelens 

 Masse. Men da den svinger omkring Ophængningsaxen, 

 hvis Afstand fra den forrige jeg vil sætte = a, saa er Træg- 

 hedsmomentet om denne Axe = M (a^ -j- k^), naar hele Pen- 

 delens Masse er = M, og det ovenstaaende bestemte Integral 

 betegnes med Mk^; k betegner da en lineair Störreise, hvis 

 Værdie er afhængig af Pendelens Form, og Tætheden af de 

 forskjellige materielle Dele, hvoraf den er sammensat. Da 

 Pendelen altid bestaaer af en meget stor Masse af liden Ud- 

 strækning i Forhold til Pendelstangen og dens Masse, saa 

 maa Integralet /r^dm = Mk-, blive lidet i Forhold til Ma^, 

 d. e. k maa være en liden Brok, naar a antages som Een- 

 hed. Er I Længden af den simple Cmathematiske) Pendel, 

 der vilde gjöre en Svingning i samme Tid, som denne sam- 

 mensatte Pendel, saa findes som bekjendt dens Længde, ved 

 at dividere Træghedsmomentet M Ca^ + k^) med det statiske 

 Moment Ma; altsaa er 



'-"-^-=-0+S> 



(ID 



Den simple Pendel 1 er altsaa altid længere end Tyng- 



depunktets Afstand a fra Ophængningsaxen; men da -^ 



efter det Foregaaende altid er en liden Brok, saa er 1 kuns 

 lidet större end a, d. e. Svingningspunktel ligger kuns lidet 

 under Tyngdepunktet. 



Anbringer man paa denne Pendel en liden Masse m i 

 en Afstand = x fra Ophængnings-Axen, saa bliver Trægheds- 

 momentet = M (a^ -f- k^) + mx^, del statiske MoFiient = 



