90 E. Munster 



Cylinderen O i Retningen ab, saa bevæges den anden naturlig- 

 viis i Retningen a'b'; Rummet V vil periodisk forstörres og 

 U periodisk formindskes. Stilles Aabningen F' i et hvilket- 

 somhelst Fluidum og Maskinen bevæges, vil der altsaa fore- 

 gaae en Indströmning ved F' og en Udströmning ved F, der- 

 som tillige begge Cylindre beröre hinanden i hvilkensomhelst 

 Stilling, og den omgivende Kappe slutter godt. 



Förend jeg forsöger at bestemme det Forhold, der bör 

 finde Sted imellem den store og lille Halvcylinders Radius, 

 imellem Cylinderens Gjennemsnit og Höide og den absolute 

 Störreise, som disse bör have, jfpr a| Maskinen kan afgive 

 et bestemt Vindqvantum i Minuttet, vil det være nödvendigt 

 at udvikle Ligningerne for de tvende Curver BC og DE, 

 samt at bestemme nogle af deres Egenskaber, som siden 

 ville komme til Anvendelse. 



Vi tænke os i et Plan tvende Punkter A og B (Fig. 4), og 

 liggende i dette samme Plan to andre Planer M og N uafhæn- 

 gige af hinanden. Planet M staaer i fast Forbindelse med 

 Punktet A og har om dette Punkt en constant Vinkelhastighed 

 xp, Planet N med Punktet B, hvorom det bevæger sig med en 

 cortstanl Hastighed y, men i en Retning modsat M*s. Der gives 

 iblandt de uendelig mange hinanden berorende Cirkler, som 

 man kan drage om disse Punkter, tvende, der have den Egen^ 

 skab, 2LiRip==r<p; R betegner Radius til Cirkelen i det Plan, 

 der har Vinkelhastigheden ip; og r Radius til Cirkelen i Pla- 

 net med Vinkelhastigheden 93; R + r a^^saa Punkternes indbyr- 

 des Afstand O- Fast i Planet N ligger den plane Curve mn. 

 Vi ville nu bestemme, „hvilken Form maa Curven m,n„ 

 oivr-L .■ '»om 



')" Vi kunne efter det Tydske kalde disse Cirkler Dehngscirkléf, De^ 

 * ' Imgskredsc CThéilkréise),' thi r disse foregaaerlnddelingen til Tært^ 

 derne paa njiil. ' 



