Om roterende Blæsemaskiner. 9*1) 



der skal ligge fast i Planet M, have, saafreintj Cur- 

 verne, nnidens Planerne dTeie sig, bestandig skulle 

 beröre hinanden.". Er m,n/s Form saaledes bestemt, saa 

 vil fölgelig en af disse Curver, idet den dreier sig eensfor- 

 mig med sit Plan og berörer den anden Curve, kunne med- 

 dele den og dens Plan en eensformig dreiende Bevægelse., 

 Da jeg intetsteds har sect fremsat en almindelig Oplösning 

 af denne Opgave, anseer jeg det ikke for överflödigt at for- 

 udskikke en saadan. 



Ethvert Punkt i Planet N og fölgelig i Linien mn vil 

 ved Dreiningen beskrive en Curve i Planet M. Tænker man 

 sig selv stillet i Planet M, der kan antages at have en uover- 

 skuelig Udstrækning og selv deoltagende i dets Bevægelse, 

 medens Planet N, der for Öieblikket kan være reduceret til 

 Cirkelen om B, fremdeles dreier sig som forhen om sit faste 

 Punkt B, vil det synes, som om Planet M er i Hvile og Cir- 

 kelen om B vælter sig rundt om Cirkelen om A, og at B 

 ikke er et fast Punkt; men Rip vil dog være = r(/). Lader 

 man Planet M virkelig være i Hvile, saa vidt dette kan siges, 

 og lader Cirkelen om B rulle om paa Cirkelen om A's Om- 

 kreds, vil ligeledes ^ip være = r^. Det bliver heraf tyde- 

 ligt, at det er ligegyldigt, enten man tænker sig begge Cir- 

 kler dreiende sig om deres faste Punkter A og B, eller den 

 ene fast og den anden rullende paa dens Omkreds. Vi ville 

 nu derfor anläge Planet M som ubevægeligt, eller idetmindste 

 lægge vort Axesystem fasl i dette Plan, som da forövrigt 

 kan bevæge sig eller ikke. 



Jeg omtalte, at et hvilketsomhelst Punkt i Planet N vilde 

 beskrive en Curve i Planet M. Da een af dens Egenskaber 

 vil tjene os til Bestemmelsen af m,n,, ville vi derfor först 

 udvikle Ligningen for hiin krumme Linie. 



LadPB=r, (Fig. 5) være Punktets Afsland fra Centret B, FBC 



