Om roterende Blæsemaskiner. 113 



Stilling saaledes som i Fig. 3 — dog cominunicerer Rummet 

 U allerede med W — og har Maskinen allerede i længere 

 Tid været i Virksomhed, vil Luften i disse Rum have anta- 

 get en vis Spænding, der er större end det ydre Lufltryk 

 og afhængigt af Omdreiningens Hurtighed og Udlöbsaab- 

 ningens Störreise. Er denne eller det mindste Gjennemsnit 

 i Rörledningen = (Ro ~~ 1*0) hj vil Udströmningen være tem- 

 melig stadig og skee med en Hurtighed, hvormed Radien 



— ~^— ^ bevæger sig, og med etTryk ubetydeligt större end 



Atmosphærens. Er den endelige Udlöbsaabning eller det 

 mindste Gjennemsnit i Rörledningen mindre end (Rq — ro) h, 

 vil Spændingen være större end Atmosphærens og forander- 

 lig. Den vil strax, efteråt Forbindelsen imellem U og W er 

 foregaaet, efterhaanden stige, indtil efter en halv Omdreining 

 et nyt Lufttilskud W kommer til fra den anden Cylinder, 

 der kun har Atmosphærens Tryk. Jo större altsaa U er i 

 Forhold til W^ desto mindre bliver altsaa Variationen i Luf- 

 tens Spænding, eller med andre Ord, desto stadigere bliver 



U 



Vindströmmen, Men ^^7 bliver större io snarere W bliver sat 



i Forbindelse med U. Man seer deraf, at sidstnævnte Om- 

 stændighed ikke er uvæsentlig. Fra R og B'" staaer Kappen 

 naturligviis i fortsat Forbindelse med Vindledningen. — Er 

 Vand det benyttede Fluidum, saa er dets Sammentrykkelig- 

 hed for liden til at derved nogen mærkelig Variation i Ud- 

 strömningen skulde finde Sted. 



— . For at formindske Modstanden bör man til Bestem- 

 me 



meisen af — lægge til Grund, at Overfladen af det i Ma- 



skinen fyldte Rum er et Minimum. Kalde vi Gjennemsniltet 

 af en af Cylindrene = G, saa er 



VL 1 H 



