150 M. Sårs. Beretning' om en zoologisk 



Side af Cellen et fuglehoveddannet Appendix. Polypstokken 

 gjennemsigtig og farvelös, Polyperne smukt fiolette. Er ikke 

 tilforn fund et i Norge. 



66. Flustra Mur ray ana Bean. I Mængde paa Skjæl 

 (Pecten islandicus, Modiola vulgaris) &c. i Lofoten, ved 

 Tromsö, Hammerfæst og Havösund, ligesaa almindelig ved 

 Bergen. Den er snart bredbladet, snart mere smalbladet. 



67. Flustra setacea Flem. Mod forrige Art samme- 

 steds. Johnston omtaler ikke dens characteristiske Form af 

 en Vifte eller undertiden en Tragt, som er lidt aaben paa 

 den ene Side. 



68. Flustra truncata L. Reine i Lofoten, Ramfjord 

 ved Tromsö, og Havösund, paa 40 — 50 Favnes Dyb, sjelden. 

 Bliver indtil 6'' hoi. Den svarer i det Hele til Johnstons 

 Figur 0- c. T. 62 f. 3), men mangler de kortstilkede öxe- 

 dannede Tilhæng paa Siderne af Grenene. Vor Form er allid 

 kun tvedeelt forgrenet (omtrent 9 Gange) ligetil de yderste 

 Ender, og ligner derfor mest Dalyell's Afbildning CR^re et 

 remarkable Animals of Scotland, Vol. 2 T. 6); ikkun ere 

 Grenene hos vor længere og mindre tætte. 



69. Flustra carbasea Ellis & Sol. Temmelig almindelig 

 ved Hammerfæst paa 40 Favnes Dyb, Steengrund , ogsaa i 

 RamQord ved Tromsö sjeldnere. De af Johnston C- c. T. 

 63 f. 1) og Dalyell (1. c. T. 1) givne Figurer, svare ikke 

 ganske til vor Form, da denne har et mindre dybt deeltLöv, 

 som ogsaa er meget bredere og uregelmæssig bugtet eller 

 ind og udböiet i forskjellige Retninger, men dog med tydelig 

 Tendens til Tvedeling. Cellernes Beskaffenhed og de andre 

 Arlscharactcrer stemme iövrigt ganske overcens, saa at denne 

 bredere, mere bladede og bugtede Form kun maa betragles 

 som en climalisk Varietet. Bliver omtrent 2" hoi og ligesaa 

 bred. Johnston siffer, at den smale Stilk ved Basis har for- 



