170 M. Sårs. Beretning om en zoologisk 



geiser) virkelig have deres forgrenede Generationsorganer 

 beliggende i Kappelapperne, altsaa dog ikke ganske frie som 

 Axinus. Denne Organisation af Generationsdelene maa iövrigt 

 udenlvivl antages for lavere end hos de Dyr, hvor de ere 

 indsluttede i Bugen og saaledes mere centraliserede. 



34. Lncina borealis Chenus) L. Almindelig ligetil 

 Öxfjord. 



35. Cyprin a islandica (Venus) L. Overalt, endog 

 meget almindelig i Öxfjord og Ilavösund, og ligesaa stor 

 som ved Bergen. 



n')<.'üi36. Astarte corrugata (Crassina) Brown. Denne, den 

 störste Art af denne nordiske Slægt, er yderst almindelig 

 i Finmarken ligetil Havösund; ogsaa i Lofoten er den meget 

 hyppig, sjeldnere ved Helgeland (Stölö), og synes endelig i 

 enkelte Exmplarer at gaae lige ned til Beroen, thi jeg har 

 eengang fundet en tom Skal af denne Art i Bergens Fjord. 

 Den forekommer i 2 Varieteter, den ene længere (især Bag- 

 siden) og mindre convex, ôen anden kortere og mere convex. 

 Den er identisk med A. arctica Gray, efter Sammenligning 

 med Exemplarer fra Grönland. 



37. As tar te s em i sulcata (Crassina) Leach. Meget 

 almindelig overalt ligetil Havösund. Den bliver i Finmarken 

 meget större end ved Bergen, nemlig henved 1^" lano. 



38. Asta r te danmoniensis (Venus) Mont. Reine i 

 Lofoten, Ramfjord ved Tromsö, Hammerfæst og Havösund, 

 paa 40 — 50 Favnes Dyb, ikke almindelig. Den er en tydelig 

 climalisk Varietet (varielas arctica S.), om ikke forskjellig 

 Art, som udmærkcr sig fra den ved Bergen forekonmiende 

 Form ved Skallens mere tri^^onale Skikkelse, större Convexilet 

 især paa Hvirvlerne, den rundere og mindre obtuse Bagside, 

 ved mindre Lænf^de, större Höide, og især ved Tværfoldernes 

 Smalhed og- större Antal (32—40, indlil 45 hos de slörsle 



