Om den litauiske Folkestamme. 295 



Samtlige disse Mennesker ere Kalholiker af Religion 

 med Undtagelse af 120,000 protestantiske Letter og 156,000 

 protestantiske Litauer. Disse sidste ere ogsaa preussiske 

 Undersaatter, hvorimod den hele Stamme forövrigt er under- 

 kastet Ruslands Spir. 



Men foruden disse endnu levende Dialekter og Folke- 

 slammer, hörte til den samme ogsaa det ganske forsvundne 

 Folk, som nu kaldes af Litauern-e Prusai, nemlig Beboerne 

 af Provinsen Östpreussen, der dels ere blevne udryddede 

 dels denationaliserede i de historiske Tider af Tyskerne. Om 

 deres Sprog findes den fuldstændigste Efterretning hos Vater 

 (Sprache der alten Preussen 1821), der meddeler med kri- 

 tiske Sprogbcmærkninger de faa Levninger, som existere af 

 Sproget, nemlig et Par Oversæltelser af Luthers Katekismus og 

 andre Smaastykker. Fremdeles nogle Stykker i Hartknochs 

 Alt. u. Neu. Preussen 1684. At disse gamle Prusser vare en 

 litauisk Stamme er antaget af alle Forskere og ligger aaben- 

 bart saavel i Ordforraadet som i slige Særegenheder saasom 

 at Preusserne ogsaa savnede Bogstaverne F. og H. Foröv- 

 rigt fremviser dette Sprog vistnok meget store Forskjellig- 

 heder fra sine litauiske Söstre, saasom: 



at Genitiv saavel i Sing. som i Plur. ender paa s. Csjæl- 



den paa n), 

 at Prussisk har baade en bestemt og en ubestemt Artikkel, 



nemlig stas Git. og let. tas er et demonstrativt Pronom.) 



og ains Git. wienas, let. wens er Talordet 1) 

 saavel Futurum som Passiv dannes ved Hjælpeverbet wirst. 



Som den folgende Udvikling af den litauiske Sproglære 

 vil vise, er dette Særegenheder, der ganske stride imod de 

 lit. Sprogs Aand og ikke kunde forklares uden ved at antage 

 at Sproget i sin Hendgen var bleven stærkt blandet og for- 

 dærvet afTysk: et Tilfælde som ellers ikke plejer at indtræffe 



