304 Ludvig Kr. Daa. 



staa nemlig oftest endnii nærmere de slavoniske Sprog. Saa- 

 ledes, for at nævne Begyndeisen af hans Fortegnelse, ligne 

 folgende litauiske Ord de hossatte slavoniske aldeles i Be- 

 tydning og langt mere i Form end de græske. 



Slavon. Andre Spr. Betydning. 



polsk byle, dersom kuns. 



p. niebogi, fattig, 



r. arszin Alen. 



p. laka Eng. 



Vellyst, 

 rus. clioczut. geizen forlange, önske 

 dêiôoo gædmi (synger) p. gede spiller. 



Ved flere af disse Ord kan Ligheden egentlig befragtes 

 som Identitet, da Forskjellen er en fuldkommen analog Brug 

 af enstydige Endelser eller Bogstaver, som nabagas og niebogi 

 gædmi og gede, hvor gas og gi, mi og e ere fuldstændigen 

 tilsvarende. Ordene lanka og- laka ere kuns orlho^rafisk ad- 

 skilte, samt ved den polske £-Udtale. En anselig Del li- 

 tauiske Ord gives der vel, som neppe kunne henföres til 

 nogen Rod i de slavoniske Sprog, men dette viser kuns 

 at det litauiske ikke staar dem saa nær, at det kan ansees 

 for en Dialekt. 



I Ruhigs Fodspor, skjönt udrustet med en langt större 

 Skarpsindigh^d og med uendelig större filologiske Hjælpe- 

 niidler, traadte Rask i den Udsigt over den lettiske Sprog- 

 klasse, som han giver i sin Afhandling om det „Islandske 

 Sprogs Oprindclse" der er skrevet 1813. Den store Sprog- 

 gransker viser dog heri at han endnu havde henvendt sin 

 Opmærksomhed altfor lidet paa de slavoniske og litauiske 

 Sprog til al kunne dömme om deres indbyrdcs Forhold. 

 Saaledes antager han S. 151 at det litauiske har en cgQw 



