310 Ludvig Kr. Daa. 



verdensberömt Videnskabsmand fra at være en skandinavisk, 

 har det dog saa ofle været gjentaget, at det fortjener at an- 

 föres, som det der nærmest angiver Videnskabens nuværende 

 Standpunkt i Lærebogerne. Det vil dog ikke lede til noget 

 at benytte Rasks usædvanlige Betegnelser, saavel paa Gjen- 

 standene som paa Kunstordene. Det vil være mere forstaae- 

 ligt at benytte Udtryk, som staa nærmere Zoologiens almen- 

 bekjendte Kunstord, ligesom ogsaa at bruge de mest gjængse 

 Benævnelser paa Folkeslagene. Hans Anordning er altsaa 

 udtrykt i denne Form folgende: 



1. Den kaukasiske (ifidoevropæiske) Race CFamilie) dannes af 

 folgende Klasser: 



2. den a) indiske (sanskritiske). 



b) mediske. 



c) pelasgiske (græsk-latinske). 



d) slavoniske. 



e) litauiske (lettiske). 



f) gotiske (germaniske, tysk-skandinaviske). 

 g) keltiske (kymrisk-galiske). 

 I forskjellige af sine Skrifter inddeler han Klasserna f 

 og g i liver tvende Stammer (Ordener). 



1. Pelasgisk Klasse a) den græske, b) latinske (roman- 

 ske) Stamme. 



2. Gotisk eller Germanisk Klasse a) den tyske, b) den 

 skandinaviske Stamme. 



3. Keltisk Klasse a) den kymriske, b) den galiske 

 Stamme. 



At en saadan ensartet Forskjellighed bestemmer denne 

 Inddeling, er ogsaa af andre Sprogforskere erkjendt. Saaledes 

 siger Conybeare, Illustrations af Anglosaxon Poetry Lond. 

 1825, om disse to llovedafdelinger af de keltiske Sprog: 



,,Tlie difference existing between these two principal 



