368 Ludvig Kr. Daa. 



Ifölge Dobrowskis Inst. (p. 482, 595) have det Kirkeslavo- 

 niskes Adjekliver lo Former, en ubestemt Ondefmita) oo- en 

 bestemt (defmita). Den förste bruges naar Adjektivet er 

 Prædikat, åen sidste naar det er rent Tillægsord og naar 

 andre Sprog anvende bestemt Artikkel til det med Adjektivet 

 forbundne Substantiv. I Formen adskilte de sig saaledes at 

 de förste have apokoperet Adjektivernes Kjönsendelser cg 

 deklineres siden som Substantiver, de sidste, som ogsaa kal- 

 des intégra, have do egentlige adjektiviske Endelser. De 

 adskille sig altsaa saaledcs: 

 indefinit, j krksl. sivet m. sweta f. sweto, n. Chellig). 



I russ. sicjat m. swjata, swjato. 

 définit, l kirkesl. sicetijj m. swetae f. swetoe. 



1 c CCC 



i russ. sicjatoj, swjataja, swjatoje. 

 Ogsaa i det Illyrisk-serbiske er denne Adskillelse gjen- 

 nemfört, I de vestslavoniske Sprog derimod: Polsk, Böhmisk 

 og Lausitzisk, ere de apokoperede Former langtfra saa hyp- 

 pige og deres Betydning heller ikke saaledes udpræget. 



I den litauiske Gram. findes et hermed ganske overens- 

 stemmende Faktum. De Adjektiver, som allerede ere frem- 

 stillede, ere indefinita. Nanr de skulle anvendes definite, til- 

 föjes i Endelsen jis^ ji. Saaledcs: 



indefinit, géras, mase. géra f. 

 définit, gerasis — gcf'^fji (el. gcrojï). f. 

 I Formen endog er åor en Overensstemmelse af den 

 mest paafaldende Artikel. Det definite Adj. heder i Gen. S. 

 Mask, gerojo , der stemmer nöje overens med den slavon. 

 Endelse ago, ego el. ogo. 



Samme Form findes ogsaa i Lettisk (Rosenberg 55 Slen- 

 der 26). 



Indefinit, lahi^, m. Uihha f. (god; Oprindelsen (il del pol- 

 ske Comparât, leps-^y). 



