370 Ludvii? Kr. Daa. 



ö 



De Litauiske Grader ere: 



. géras (god) geresnisy geraiisas. 



De Lettiske: 



labs (god) labbaks, -ka, tas labbakajs, -ja, 

 oiniif^ Det sidste har wogen Lig-hed med det slavoniske, forsaa- 

 vrdt man tager Koniparativets iængste eller udvidede (definite) 

 Form labbakajs til Superlativ. Men det foransatte Demonstra- 

 tiv er den samme Udvej, som de romanske Sprog anvende 

 Qle meilleur^. Endskjönt disse Former ved det förste Blik 

 ^ ere meget afvigende, fortjener det dog at bemærkes, at nay 

 (som i den krainske Dialekt heder nai\ Dobrow^ski Inst. S. 

 336) rimeligvis er beslægtet med det polske Adj. nadei' og 

 nadto (meget, altfor) som bruges til at forstærke Positiv og 

 at det nedstammer fra Præpositionerne na (tiO og nad (over) 

 der begge i Sammensætninger have forstærkende Betydning, 

 ja endog komparativ Bemærkclse. Denne Partikkel kunde 

 altsaa ligge i den litauiske Komparativ Endelse iiiSj, der kuns 

 bestaar af n og Kjonsmærket. Blandt de lett. Præpos. findes 

 ellers kuns nu, som har nogen Lighed med disse og betyder 

 fra, lett. no. Gerausas, det Lit. Superlativ, stemmer mere 

 overens med det udvidede slavoniske Komparativ, der og- 

 saa har superlativisk Betydning og fornemmelig med denne 

 Form saaledcs som i det Russiske er bleven udbildct. Ved 

 den lettiske Komparativ kunde man maaske tænke paa den 

 slavon. Præp. ku eller k (imod), der ogsaa kan opfattes 

 som Udtryk for Sammenligning. 



Naar vi saaledes i Grad-Endelserne bemærke större Af- 

 Vigelser i denne Sprogklasse, maa det ikke tabes af Sigte at 

 Sprog, der slaa hinanden ligesaa nær, saasom Latin og Græsk, 

 ogsaa frembyde saadanne betydelige Forskjelligheder, lige- 

 -som at Formerne for Grad-Bogrebet i den historiske Tid 

 have forandret sig saare meget, hvilket man kan se af Sam- 



