Om den litauiske Folkestamiiie. 415 



aldeles til del slavoniske ty , hvormed mange Verber danne 

 Perf. Part. Pass. Delte samme t finder man ogsaa i de let- 

 tisk-litauiske Biformer til Futur. Part. Pass. rimeligvis for- 

 medelst den samme Tankeförbindelse, som har bragt Slavo- 

 nerne til at henföre Præt. og Futurum til samme Verbalklasse 

 og Romerne til at udlede futurus af fuit. lövrigt bemærker 

 Mielcke at Futur, paa siîiias i det Litauiske næsten er bleven 

 ubrugelig't (S. 80) idet dette andet Futur. Part. paa tinas har 

 fortrængt det. Omvendt vidner Stender (S. 53) at det letti- 

 ske paa tins forekommer sjældent og de to sednere Gram- 

 matikere have endog forbigaaet det. 



Saavel de slavoniske som de litauiske Sprog danne til 

 ethvert Verbum, hvor Betydningen tilsteder det, et Verbal- 

 substantiv. Dette udledes ikke, som i de germaniske Sprog 

 af Infinitiv, men ganske regelmæssigt af Particip Passiv. I 

 Polsk endes det altsaa aldeles gjennemfört paa anie^ naar 

 Participet er any^ saasom znanie^ Kjenden, af, Z7iany og paa eie 

 i de færre Tilfælde da Participet endes paa ty^ saasom decie 



c 



CBIæsen) af dety (Inf. dac^, ligeledes hy eie (Væren) af det 



c c 



forudsatte hyty. 



Lettisk anvender paa samme Vis Endelserne ums og uns 

 (Hesselberg 62), hvilken förste Endelse maa henföres til Part» 

 Pass. paa ams og den sidste til den af Stender § 201 op- 

 lyste Omstændighed at n og m i det Lettiske i mange Til- 

 fælde ombyttes. Sammeledes betjener Litauisk sig af En- 

 delsen ummas. 



Saavel i de litauiske som lettiske Grammatiker opföres 

 et selvstændigt Passiv, dannet ved en Sammensætning efter 

 de tyske og romanske Sprogs Mönster. Men der er megen 

 Grund til at antage at dette Passiv aldeles ikke tilhörer det ægte 

 Sprog og at det kuns er fremstillet formedelst Grammatikernes 



