2 Chr. Hansteen 



Vindretmng-er i hele Aaret og* til forskjellige Aars- og* 

 Dagstider, Forholdet imellcra klare og overskyedc Dage, 

 Antallet af Dage, paa hvilke Torden aarllg hemærkes o. 

 s.v. ïil demagnetiske Constanter regnes: I^Iagnel- 

 naalcns Misvisning, og Helding*, samt Intensiteten af Jor- 

 dens magnetiske Kraft; hertil kunde maaskee ogsaa regnes 

 det aarlige Anta! af Nordlys. De g eo gr a phi ske Con- 

 stanter ere Stedets Brede og^ Længde, samt Höide over 

 Havets Overflade» Blandt de physiske Constanter 

 maa endelig* regnes Tyngdens Störreise eller Secundpen- 

 delens Længde» 



Da Luftens Temperatur og* Elasticitet modificeres af 

 saa mange, tildeels uhekjendte, tildeels af Aars- og^ Dags- 

 tiden uafhængigc Aarsager, saa ere de saa store uregel- 

 mæssige Forandringer underkastede, at de hidhenhörende 

 Constanter huns hunne bestemmes ved iagttagelser, der 

 fortsættes igjennem en lang- Rækhe af Aar» De meteoro- 

 logishe Constanters Bestemmelse höre til det Slags utak- 

 nemmelige Arbeider, der ndfordre lang? Tid, megen Taal- 

 modighed og' Udholdenhed, og' som kun give et forholds- 

 mæssigt lidet Resultat. En nöiagtig? Bestemmelse af disse 

 Constanters Störreise over en stor Deel af Jordens Over- 

 flade vilde imidlertid ikke være uden mærkelig Interesse 

 med Hensyn paa Oplösningen af forskjellige Opgaver i 

 Jordens physiske Theorie. Man maa derfor ikke skye den 

 Möie, som en nöiere Bestemmelse ndfordrer^ det er den 

 eneste Vei, paa hvilken man kan rykke fremad. Af disse 

 Grunde vil jeg cfterhaanden som dette Tidsskrift dertil kan 

 indrömmc Plads, og* et tilstrækkeligt Antal lagftagelser er 

 samlet, til deraf at kunne udlcde et nogenlunde tilnærmet 

 Resultat, levere Bidrag til Bestemmelsen af forskjellige af 

 de ovenfor omtalte Constanter. 



