Bidrag' til Bestemm, af forsl«. Constanter. 23 



ül i (Ideltera peratur er omli'cnt = + 4^,4 R, saa finder matt 

 Reductionen (iJ Havfläden efter de i min Lærebog- i Me- 

 chanifeen 3 Deel S. 710, 717 meddelte Tabeller = + 0'"9895 ; 

 altsaa er for Christiania Observatoriums Pol- 

 böide 59^54' 42/'5 ved Havfladen den midlere Baro- 

 meterstand = 336'"2702 = 28'' 0'"2702. 



Ved Middel af 4 Aars lagttagelser fra 1823 til 1826 

 med et andet mindre fuldkomment Instrument, liar jeg- fun- 

 det den = 335/"ö99^ d. e. 0'"27 lavere. Ved mangeaarige 

 Iakttagelser paa Pariser Observatoriet, Lvis Brede er 48*> 

 50', bar man fundet den midlere Barometerstand ved Havets 

 Overflade og* ved Qviksölvtemperaturen O^ = 761,1 Milli- 

 metre. Men da Tyngden er mindre i Paris end i Christia- 

 nia, saa vil ved samme Lufttryk Barometret staae hOierc 

 paa del forste cud paa det sidste Sted; reducerer man alt- 

 saa Barometerhöidcn i Paris tit Christiania i omvendt For- 

 hold af Tyngden paa begge Steder, (min Meehan. S. 703). 

 saa faaer man 760,382, Millim. eller 337'"075 Fr. Linier, 

 hvilket er 0"'805 höiere, end jeg har fundet den for Chri- 

 stiania. Det midlere Lufttryk ved Havets Overflade synes 

 altsaa ikke at være det samme i alle Breder, men at aftagc 

 mod Polerne. Beskinnedes Atmosphæren ikke af Solen, 

 og var den i fuldkommen Ligevægt, saa maattc nödvendig 

 en saadan Lighed finde Sted fra Æquator til begge Poler. 

 Overalt hviler der endnu nogen Dunkelhed over denne 

 Sag-, og den midlere BarometerhOidc ved Havets Overflade 

 er neppe endnu bestemt med den behörige IXöiagtighed. 



iNogen tilfredsstillende Förklaringsgrund til den ovcn- 

 omtalte daglige periodiske Oscillation ved Barometret har 

 jeg intetsteds trufi'et. Göthe yttrer sig- derom i hans sam- 

 lede Værker 51dc Bind saaledcs: "Wenn nun die Baro- 

 meterstände der verschiedensten Orte das Acnhiiche, wo 



