118 B. M. Keilhau 



Efter S e f s t r ö m bar W. B ö t h 1 i n g* k leveret de vîglîg- 

 8te Bidraga ti] Kundskaben om disse Pbænomener i vört Nor- 

 den. I Aarene 1838 og^ 39 anstillcde ban gcog^nostiske 

 Undersög'clser i Finland, o^ i det sidstnævnte Aar g^ik 

 Reisen^ efter Foranstaltnings af Vidcuskabs-Academict i 

 Petersburg-, — lige til Lapland^ navnlig*en iaglloges Ret- 

 ningen af Skuringas -Rids erne overalt, bvor de vare at 

 Onde. 



Siden 1838 bar ogsaa jegp, overalt bvor Anledning' til- 

 böd sig-, sögt at samle Data til Besvarelsen af Opgaven, 

 aadan som den nu er. 



Spörgsmaalet er for Jordklodens Historie af stor Vigr- 

 tigbed,- tbi det er ikke i vort Norden alene, at Særsyn, 

 som de, vi bave foröie, ere blevne bemerkede. Man anförer 

 dem alt som forekommende paa flere Steder i Tydskland, 

 i England, i Sydfrankrig', Ovre-Ægypten, de forenede 

 Stater, o. s. v., men især i og omkring Scbiveilz, bvor da 

 ogsaa Forbandlingerne om Gjenstanden allerede ere i rask 

 Gang. Noget af disse skulle vi beiler ikke undlade at be- 

 rorc i det Folgende. 



Yt gaac nu först til S e f s tr o m s Afhandling. Her bedder 



ganske var undgaaet min Opmcrksomlied. Forliaabentlig vil 

 man ikke lægge mig tillast, at jeg ikke udretfrede Were; endnii 

 efteråt Sefström saa klart bar viist Forholdet med Frictions- 

 Stribernc, nægtes endog deres Existents af Hr. Robert, der 

 som Geolog var med paa den franske Tidenskabeligc Expedi- 

 tion til Spitsbergen, og som dercfter ^ennemreisle en stor 

 Strækning af vore Lande, hvor Pbænomenct, for den, der 

 engang er bleven gjort opmerksom dcrpaa, paa det 

 Tydeligste ligger tilskue (Bulletin de la S oe« géol« de 

 France, T* XI, S* 



