124 B. M. K e i 1 h a u 



cllcr som siden ved Forvitringa have mistet dem* Etsteds 

 saaes Gneisen borlvitrct omkring* igjenstaaende Qvartskirtler 

 med smukt stribet Overflade, hvilke ragede 3 — 6 Linier 

 op over den angrebne Gneis -Skorpe. — At Bjergets Tex- 

 tur undertiden ikke er uden Indflydclse paa Stribernes 

 Retning, er en Omstændighed, om hvis Rigtighed Forf. 

 troer sig overbeviist. IVaar nemlig Bjergets Skifring kun 

 paa lidt nær gaacr i samme Strog som Riflerne, eller naar 

 haarde og vege Lagp vexle med hinanden, saa bar det fore- 

 kommet Forf,, at Riflerne folge Bjergartens Strog 5 al delte 

 skeer i det Smaae, er visl, heder det 5 men uvist, om det 

 ogsaa skeer î det Store *)♦ 



Enkelte merkværdige Data ere: i Dokken ved Carls- 

 krona ere Riflerne observerede i et Dyb af 21 Fod under 

 Havfladcn (Orig. 186 og 216); ved Avesta -Fossene findes 

 udmerket smukke Rifler, som gjore en Vinkel af 75 — 86^ 

 med Dal -Elvens derværende Direction, og over hvilke El- 

 ven, ofte medförende Træer, Sand, Gruas og Slene , har 

 Strömmet i Aartusinder, uden i mindste l^Iaadc, som det 

 synes, at have kunnet formindske Riflernes Tydelighed 

 (Or., S. 203)^ etsteds paa Grændsen mellem Blekinge og 

 Calmar- Lehn seer man, at den afskurede Fjeldgrund, ef- 

 ter A f sku ringen, er bleven partielt rokket, nemlig styk- 

 keviis enten opskudt eller sænket, idet Overfladcn ikke 

 mere danner et fortgpaaendc Continuum, men viser Delinger 

 med afvexlcnde höiere og lavere liggende Stykker (1. c. 



») Endnu ikke i noget Tilfælde fandl jeg tydelißt Exempel paa 

 en Deviation af liiflcrne) fremkaldt ved Struktur- Forholde i 

 Bjer^jarten. — Hr. Robert vil have, al Alt det, man har an- 

 seet som Frictions -Ridser, ikke er andet, end de forvitrede 

 Rande af losere Skiferlag, K, 



