Om Afskurîng:s -Merker paa Klipperne. 125 



205. Sefströüi mener med g^od Gruiid, al Djerg-cne i 

 det Hele ikke ere rokkede^ siden Riflcrne kleve tii^ har 

 nogeo Opskydning: fundet Sted, saa er det skeet med 

 „flere Landskaber i et samnienhængendc Stykke , tlii större 

 Forrykninger Ondes ikke"), paa flere Steder saae Forf., at 

 Daar to riflede Klipper laae efter hverandre i Riflernes Di- 

 rection og^ tæt ved hverandre, saa var Stödsiden paa den 

 nordligaste, naar den kun ikke var for steil, furet lige ned 

 til J^Iarken, medens derimod den andens Stödside til et vist 

 Niveau viste sigf upaavirket, idet den havde været beskyttet 

 af den foranstaaende Klippe (naar kun ret beqvemme Ste- 

 der af denne Art kunde Gndes,' saa vilde man, mener S., 

 der erholde Data fil endog^ at kunne bereg^ne Rullestecns- 

 StroramensHastighed); de fleste saakaldle Jelleçryder have 

 en saadan Belig'g'enhed , at ogsaa de maae regnes til den 

 samme Klasse af Phænomcner som Riflerne. 



Idetmindste nog^le af Forf.s Slutning-er og" forskjellige 

 Betrag^tniog-er maae vi endnu ogsaa beröre. 



Da en Jetleg^ryde ikke kan dannes pludselig: ved vold- 

 som Paavirkning-, men kun ved langsom Afnytning', saa 

 sluttes, at Rullesteens- Strömmen, da den, som nys anfört, 

 ogsaa har frembrag-l en stor Mæng-de af disse Udhulinger, 

 maa have varet en længere Tid. Til det samme Resul- 

 tat kommer Forf., idet han — dojf beviisligeu urigligt — 

 antag-er, at de store Sandmasser, som „bedække hele Lande 

 i Europa," foruden endnu andre saadanne Masser, tilhobe 

 have samme Oprindclse som de rullede Blokke i Norden, 

 nemlig* at de fremkom ved Gneis- ogf Granitbjerg^encs Sön- 

 dcrknuusuingp ved Rullesteens -Strömmen. 



At denne sidstnævnte har været meget voldsom, so- 

 ges heviist blandt andet ved de Forholde, som man iagtta- 

 gcr ved de af horizontale Lag* bestaacnde Bjerge i Vester- 



