Om Afslturing^s-Merlier paa Klipperne. 137 



Öiekast at bcsîdde en finere eller grovere Politur; Afglat- 

 ningens Frisl^hcd er her langt mere paafaldencle end ved 

 hine Reev inde paa Landet, hvor det synes, at især visse 

 Læderraosser ikke have arbeidet ndcn Virkning" paa Klippe- 

 fladerne, idet de dcrpaa sögle at finde Fæste i). 



Den angivne sædvanlige Typus for Skjærene saavelsora 

 for de tilrundcde Klipper i Ahnindelighed er alligevel rao- 

 difieeret paa mangfoldige Maader, men dog altid saaledes, 

 at det nctop ved disse Forandringer bliver end mere paa- 

 tageligt, at Fjeldgrunden har været udsat for Indvirkningen 

 af et med stor Kraft i sydlig* Retning paagnidende Fric- 

 tions-Middel. Paa en Excursion i Tönsberg-Fjorden kom 

 jeg" forbi flere smaae, g-anske nögne Öer eller Holmer, der 

 lignede hinanden saa meget, at det Længdcprofil, jeg er- 

 holdt for en af dem, næsten kan gjælde for alle. See Fig*. 

 1, Tab. III. En ganske liden Holme, egentlig- blot et 

 Skjær, viste sig^, seet fra Östsiden, saaledes som Fig. 2 

 fremstiller. Her er især den ved a fremspring-cnde Deel 

 merkværdig^ dette Partie, omtrent 8 Fod over midlere höit 

 Vande, gaaer nemlig* meget tilspidset og^ frit frem, men 



1) At især Vegetationen, og ikke saa meget Atmosphærilierne, 

 virker til at borttagc Polituren paa Klipperne, synes bestemt 

 at maatte sluttes deraf, at dog ogsaa Steder findes inde paa 

 Landet, som vise ligesaa fuldkomment friske Politur -Fla- 

 •dcr, som Havskjærene j saadanne Steder findes, hvor Klipperne 

 först nylig have mistet deres Bedækning af de löse ovcrlig, 

 gendc Jordlag, hvilke nemlig, om end nok saa tynde, altid holde 

 Mosvæxten borte fra den underliggende Klippe, men ingenlunde 

 altid beskytte den mod Virkningen af Atmospliæriiierne, navn- 

 ligen af Regn- og Sneevand. Fra Söklippernc. paa hvilke 

 baade Vand og Luft næsten uafladelig virke, holder Bölgeslaget 

 ogSaltvands Duusterne ("aura maritima") Vegetationen borte. 



