154 B. M. Ke/lhau 



paa Steder, hvorLen de nu îhhe mere naae. Naar en Glet- 

 scher rylîker frem, saa skyder den foran sîg* aile de ved 

 dens Rand samlede Ulokke og* danner dcraf omkringe sigp 

 en nicer eller mindre halvcirkel förmig: Vold. Virkelig vise 

 nu mange lishræer, udenfor den Vold, der ligger ved deres 

 nuværende Grændse, flere andre, der ere concentriske med 

 den förste, og af en ganske ligcdan Struktur, og hvoraf 



den fjerneste nödvendigviis er den ældste/' „De af- 



glaltede og tilrundede Klippeoverflader, deres Render og 

 Striker, hvilke især paa haarde Klipper have undgaaet At- 

 mosphærcns udslettende Indflydclse, kunne cnduu tjene os 

 som Veivisere, idet vi efterspore de gamle Glctschcre, om 

 hvis fordums Tilværelse paa Steder, hvor man ellers aldrig 

 vilde have formodet samme, vi saaledes blive overtydede'* i). 

 Forf. anförer nu flere Steder i og ved Alperne, og deraf 

 nogle ganske lavt nede i Sehvveits, hvor Morainer (Jökel- 

 volde), Striker paa Klipperne o. s. v. fuldkommen tilfor- 

 ladeligt, som han troer, give tilkjende, at engang lishræer 

 der have været forhaanden. Derefter heder det videre: 

 „Skjönnere og mere tydelige end paa nogetsomhelst andet 

 Sted, ere de polerede Ovcrflader, Strihcrne og alle de fra 

 lishræerne hidrörendc Særsyn igjen at sec i Jura, hvor de 

 ogsaa som ellers ere ledsagede af Blokke fra Alperne, 

 ordnede i to Zoner, den ene over den anden, og dcraf den 

 ene liggende indtil 2000 Fod over det nedenfor udbredte 



') Her brin};es ogsaa den allerede siden den ældre Saussure be- 

 romtc Rüchor poli paa St* Bernhard i Erindring, hvilken dog 

 af Andre bctragtes som et saakaldet Harnisk (Rulschfläche) 

 nemlig som et Phænonien, der ofte sees paa Væggenc af Spal- 

 ter, elter hvilke en Glidning af Fjeldslykkerne har fondet 

 Sted, See Lconhard's Populäre Geologie, J, S, 424. 



