Om Afslturing-s-Merker paa Klipperne. 155 



SJcftcIands Niveau. Identiteten af disse polerede Fläder 

 og af disse Striber med dem, som man kan iag'tta(]^e i Kalk- 

 Alpcrne, f. Ex. lige under selve Rosenlaui-Bræen i Ber- 

 ner-Okerland, de erralisl^e Blokkes Fordelinga paa Jura- 

 Kjedcns Skraaninger, deres Overeensstemraelsc med Morai- 

 nenie i Alperne, Alt dette levner ing"en Tvivl om, at lis 

 engangp har bedækket den store Schweitzcrdal 

 [mellem Alperne og- Jura], ogp har hevæget sig- mod INO. 

 efter Shraaheds-Rctning^en. Denne lismasse har formodent- 

 lig^en forholdt sig- nog-et anderledes, end Tilfældel er med 

 lishræer, som ere indklemte mcliem trang-c Alpedale; imid- 

 lertid maae vel Hovedcharaktererne have været de samme. 

 Af Complexen af aJlc disse Phænomcncr, og* af de analoge 

 Striker, som Se fs tro m har iagttaget i Sverrig-, er nu 

 at slutte, at hele Europa i en visEpoche har været 

 bedækket med lis; videre synes det, at denne Epoche 

 er den, hvori de store Pattedyr omkom, hvii Reslcr Gndes 

 opbevarede i Nordens frosne Gruusafleining-er; og^ frem- 

 deles, at den er gaaet foran for Alpernes Soulèvement, 

 men at Bræernes Tilbag^egang^, samt Politurerne , Morai- 

 nerne, de erraliske Blokkes Udspredelsc lige til Toppen af 

 hoie Bjerg^e — altsammen tilkorer en Tid, der fulg-te efter 

 Opskydniugen af Alperne til deres nuværende INiyeau." 



Saavidt Agassiz, hvis Anskuelser deels have nydt Bi- 

 fald, deels have fundet Modstand. Blandt Modstandernc 

 optraadte især Prof. Studer i Bern. Aarsagcn til de po- 

 lerede Steder og^ til de omtalte Striber, som man anlræifcr 

 lang-t fra alle nuværende lishræer, kan det ikkun da, mener 

 denne Forsker, være rigtigt at söge i forhenværende Glet- 

 schere, naar slet ingen anden Forklaring skulde være at 

 finde, som kan harmonere mere med Klodens physiske Til- 

 stand nntildags, og er mindre i Modsigelsc med Alt hvad 



III. 2. K 2 



