Om Afskurings -Merker paa Klipperne. 165 



Skredet, i Form af en lös Urd^ laae granske færdi{>-t til INed- 

 glidning', da de Iiævede Vande styrtede tilbage,* at Blokke- 

 nes petrographiske BcskafTcnlicd i flere Henseender taler 

 herimod, kan her forblgaaes; det vil være nok at bringe i 

 Erindringa at Friclions-Massen, for i couperet Terrain at 

 have kunnet frembringe den paa>iste regelniæssigc Slrib- 

 ning, der findes selv i de laveste Egne, da ogsaa i disse, 

 det vil i vor Hypotbese sige, langt fra Skredets hoie LM- 

 gaogs- Punkter, — maa have udgjorl et sanimenbæn- 

 gende Dække af stor Mægtighed^ men saaledes vil- 

 de man paa Udgangsstederne komme til at antage en Op- 

 hobniug af Skrcd-Materialet i saadan I^Sasse, at al Rime- 

 ligbed gaaer tabt for den hele Supposition« 



Er saaledes denne Idee om en pludselig Fremstigning- 

 af hele vort Norden under Eet ikke brugbar, saa indseer 

 man let, at det éndnu mindre kan nytte at tænke paa el 

 partielt Fremskud af nogen mindre Deel af Halvöen, og 

 navnligen kunne vi ubetinget fra Behandlingen af vor Op- 

 gave bortvise de moderne Fietioner om pludseligen op- 

 skudte Fjeldkjeder. 



Skulde da ikke Frictions - Massen kunne være tillu)m- 

 men ganske udenfra, fra et fremmed Himmellegeme, fra 

 det store Rum, spörger kanskee Nogen i denne Forleg-en- 

 hed. Af de flere Omstændigheder, som ikke tillade at g-ive 

 en saadan Tanke Kum, vil det være nok at paaminde om 

 den 9 at Frictions-Phænomenerne ligesaavel som Blokkene 

 ganske vist danne store Grupper, den nordiske, Alpernes 

 og kanskee mange flere, der ere ganske afhængige af 

 de bestaaende Forholde i Jordoverfladens Re- 

 lief, at iallefald Skurings -Ridserne og de paa visse Ste- 

 der afrundedc Klipper hos os ad^ore et saadant eg^et Sy- 



