Reise til Christiansands- Stift. 173 



delig^e Reg^el i denne Eg^n, antydende, kunde man sige, 

 ligesoin et Drag* til Siden i den skurende Masse, hvilken 

 da ogsaa virkelig', ifald den har havt nogen Analogie med 

 et Vandfald, ved Præcipicerne, — hvis Rand stryger om- 

 trent i h. 11 r., — maa have styrtet sig udover i en östlig 

 eller eodpg^aa nordostlig Retning. — Ved Solleröd, Sku- 

 ringsridser fremdeles paa Porphyren, i h. 8f r. e. M. 



Höiden af sidstnævnte Sted (Skydsstation i Vaaler), 

 157 F. o. H. Skovaasene i Omegnen syntes neppe at stige 

 meer end 100 F» holere. 



Paa en Excursion til Vestlandet havde jeg engang, efter 

 IJdgivelsen af mit store Kart over Christiania-Territoriet, fra 

 Dampskibet, hvorpaa jeg reiste, bemerket skifrige Bjergarter 

 paa Kysten mellem Fredriksværn og' INevlungen. Denne- 

 gang blev dette Sted besögt. En ottcndedeel üliil östen- 

 for Nevlungen finder man baade Urterritoriet blottet, og et 

 Feldt af haarde Skifere af Overgangs - Formationen, det 

 forste bestaaende afalmindelîg gråa Gneis med Hornblende- 

 baand og Qvartsleier, indskydende 80^ mod V. 10| r. e. 

 M., og Skiferne, der tildeeis ere fulde af grön Granatmasse, 

 faldende 70» i Retningen IV. 31 r. e. M. ind imod den 

 nærliggende Syenitgrændse. 



Furer og Striker fandt jeg her paa Gneisen, strygende 

 i h. 121 r. e. M. Jkke langt fra dette Sted, nemlig ved 

 Helgeraaen, bemerkedes paa Tilbagereisen Frictionsstribcr 

 i h. llf, 105, 11, d. e. i h. 9| r. e. M. 



Henreisen gik videre over Hl Undingen af Langesnnds- 

 Fjorden til Jomfruland, en Oe, der allerede i Formen afviger 

 paafaldende fra sine Omgivelser. Opforelsen af det hervæ- 

 rende Fyrtaarn har givet Anledning til flere interessante ün- 

 dersögelser, hvoraf Resultaterne velvilligen ere mig med- 

 dcelle afHr. Havne- og Fyr-Inspecteur (nu Told-lnspecteur) 



