Reise til Ghristiansands-Stift» 179 



mod Kysten findes intet Punkt af denne Höide, o^ selv 

 mod del Indre, hvorhen Landmassen ellers i del Hele sti- 

 ver, omgives Fjeldel a f en forholds viis lav Slrækniug*. Det 

 Höieste af Veien mellem Uherg^ og- Uxvatn, nemlig et 

 Punhl lidt öslenfor sidstnævnte Sted, ligger efter en af 

 mig forelagen Maaliug 962 F. o. H.5 Gaarden Valaasen i 

 Vegaardsheiens Sogn, IJ Ml. fra Dberg, efter Maaling af 

 S. & E., 926 F. o. H., og meer end el Par hundrede Fod 

 over disse Steder syntes Fjeldraarken i INO. fra Hovde- 

 fjeldel saml i Nord mellem dette og Vegaards-Vandel ikke 

 at stige. De laveste Steder i hiin Landsænkning nordlig", 

 nordvestlig og vestlig om Hovdofjeldet indlages af Ve- 

 gaards-Vandel, Ux- Vandel og Nid-Elven med flere smaac 

 Soer ovenfor IXelong- Våndet. Först el godt Stykke hagen- 

 for denne Fordybning saaes, mod den nordlige og nord- 

 vestlige Horizont, Hoifjeldstrækningen al reise sig op over 

 Skovregionen^ i en temmelig marqveret Linie fra Grænd- 

 sen mellem Gjerrestad og Drangedal, gjennem den nord- 

 lige Deel af Omlie i Retningen ned til den midlere Deel 

 af Topdals-Elven sætter den, ganske som en enkelt, sam- 

 menhængende Masse, med en kjcndelig Afsals ligesom Fod 

 paa den foranliggende Skovmark, og viser sig i det Hele 

 som et höiere Platcan over denne. L^dmerkel fremslikkendc 

 Punkter vare ikke al opdage derpaa, idel nogle Fjeldc med 

 Snepletter i del fjerneste Norden formodentlig tilkorte 

 Trakten nordenfor Hvidesöe-Vandet; mecst fremhævede sig 

 som isoleret Partie en liden Fjeldkam, der maa ligge mcl- 



barometre. At det ved Maalingen med disse erholdte Middel- 

 tal stemmer saa noie meil Middeltallet af de tvende förstan- 

 förte Maalin^jer, er naturligviis ikkun at belra>;te som tilfæl- 

 digt. 



UL 2. M 



