Reise til Christiansands-Stift. 181 



1400 F. o. H. — Selv paa Hovdefjeldcls Nordside voxe an- 

 selifje Egetræcr fil temmelige nær op under Bjergloppen. 

 Gaarden Eikaas nordvesllig: paa Fjeldfoden, 739 F. o. H. 

 (S). 



Ved Eifcaas, Gneis, 60<^ Ö. lOf; vestlige under Toppen 

 af Hovdefjeld, Gneis, 60^ Ö. 101, 80^ Ü. lOf, 40^ Ö. 9| 

 (Middel ved Eikaas og- Hovdefjeld, 60« Ö. 8| r.). Oven- 

 paa de sidst bemerkede, forholdsviis temmelig- svagt falden- 

 de Skiklcr folger til det Överste af Hovdefjeldet en uskik- 

 tel g^rovkornigf Bjcrgarl, især bestaaende af Orthoklas i 

 Tvillinger, af en smudsig^ gunlgraa, næsten bruun Farve, 

 blandet med lidt sort Hornblende og Glimmer saml magne- 

 tiske Jernerts- Partikler 5 Bjerg-arten ligner saaledes ikke 

 lidet de granitiske Feldspatb-Bildning^cr, der paa den fore- 

 g^aaende Sommers Reise saa ofte mödte i Lister- og^ Man- 

 dals-Amt. 



JSovdWß ved Üx-Vand, Gneis, 20—60« Ö. 8| r. e. M, 



Friclionsslriber sammesteds i b. 101 r. 



Veien til Tvedt gaaer derefter over et lidet, men dog- 

 meglet frit liggende Bjergpas af omtrent samme Höide som 

 det östenfor Uxvain. Gneis her 60« Ö. 6f, 7|, 6|, d. e. 

 W. 5| r. e. M. 



Paa dette Pas maae vel Frictionsstriberne formedelst 

 Stedets aabne Beliggenhed anfages at have et meglet nor- 

 malt Lob 5 imidlertid turde det dog- være, at Hovdefjeldet, 

 nagtet det her alt er temmelig- fjernt, har bragt dem til 

 at deviere lidt til Höire (see Kartet) 5 folgende Slrögrel- 

 ninger aflæstes: h. 11|, llf, llf, 121, d. c. lOf r. e. M. 

 Striberne visle sig ofte paa smaa polerede Fläder, der stode 

 igjen iudenfor aftærede Steder af Klippen, af hvilken da 

 €n Skorpe af omtrent en Linies Tykkelse er borlvitrel, 

 eller • — tildeels ved Skovbrand som det svnes — i slörre 



