Reise til Christiansands-Stift. 185 



af Dalrendcn, men dog: ingenlunde en Bristning-, som var 

 forbundet med Opbrydninjj og Omstvrtning' af Bjerglag^enc. 

 tili dis^e have oiensynligen alt för Sönderrivelsen l»a>t den 

 Skraalied, som de endnu altid vise; man seer, at deo skik- 

 tede Fjeldmasse har erholdt Spallerne just i de Refning^cr, 

 hvorefter den altid lettest brister, nemlig: deels parallelt 

 med Lagdeling^en, deels retvinhlig: imod den. Hvorvel det 

 lader sig' formode om disse Spalter, — og" da især om den 

 næsten vertikale Klöft, som har været forhaanden, hvor ^i 

 nu see Dalens vestre Væg", — at de gaae kanskee endog^ 

 meget videre end netop til Dalbunden, saa er der alligevel 

 slet ing^en bestemt Grund til at ansee disse Klyvninger af 

 Klippekroppen som vedkommende stort Andet end dennes 

 ydre, just formedelst Dalindsnidtenc for os tilg^jængelige 

 Deel. 



Hoiere oppe, nemlig^ ved og- især lidt ovenfor Öv, op- 

 klares nu den her stedfundne Daldannelse idetmindstc i 

 nogle Punkter endnu bedre. Ved Öv er ikke blot den 

 vesllig-e men og* den östlige Dalside brudt steilt ned i Fjcld- 

 massivet, maaskec fordi dette, hvorvel ogsaa her bestaacnde 

 af eller dog indbefattende svagt vestlig' faldende Lagmasser, 

 dog: idet Hele er mere uskiktet og^ fölg^elig' frembyder 

 mindre Anledning- til Spaltnings efter Skiktplanerne. Dal- 

 profilet er da paa dette Sted omtrent som Fig'. 9 viser, og- 

 lidt hoiere oppe er det fremdeles saaledes, uajjtet Dalen 

 her er meglet videre 5 de östre Væg^g^c vige her ud i en 

 stor ßue og; danne næsten et Amphitheater^ overalt i den 

 temmelig* plane Dalbund sees den faste Klippe i urokket 

 Tilstand, og^ Fjeldvægg^ene selv og hele Fjeldet med dets 

 jævne Höiflade til beg-g-e Sider af Dalen bære heller ikke 

 noget Spor af, i Forbindelse ra ed dennes Dannelse at være 

 bragte af Lave. Del er, synes mig, ikke at betvivle, at et 



