Reise til Christiansands-Stift. 193 



Fitjedals-Slölen, hvor vi overnattede, ligger 2466 F. 

 o. H., og* kanskce 200 F. over Öyar- Våndet (sec Kartet). 

 Til disse Maalinger kan cnduu lægges en Bestemmelse af 

 Strömsfjordens Niveau ,• dette hetydclig^e Fjeldvand, der 

 ikke Jigpger langt fra Filjedalen mod V. eller SV. og' næ- 

 sten midt paa den omtalte höieste Deei af Fjeldmasscn mel- 

 lem Sætcrsdal og' Förresdal, har efter Maaling' af Hr. Pro- 

 curator Isaachsen i Mandal, en absolut Höide af 2464 F. 

 eller med et rundt Tal 2400 F., da der er Grund til at 

 antage det erholdte Tal som lidt for höit. Kun nogie faa 

 Fod höiere ligger det deri indfaldeude Mjaa- Vand, som 

 ogsaa har et ved en liden Udgravning' ^) bevirket üdlöb 

 mod Vest til Sætcrsdaien. De höieste Steder i Omegnen 

 troer Hr. Isaachsen ikke at naae mecr end 6 — 800 F. over 

 Mjaa- Våndet, en Conjectur, som stemmer ganske vel med 

 den af migf ved Gisninga paa Haart for den samme Egn 

 antag;ne Elevation. 



Paa Gonoe i Förres-Vandet nordlig' ved Mundingen af 

 Fardalen, granilagtig* Gneis, 70^ ? Ö. 6| r. e. M. 



Friclionsslriber paa Sydostsiden af denne Oe, i h. llf. 



Ved Landingsstedet nordenfor üdlöbct af Fardais -El- 

 ven, Gneis, 40« I\. 4| r. e. M. 



Ved Pladsen Brokko mellem Fardalcn og' Fjeldet Haart, 

 Gneis, 40— 50« N. 3| r. e. M. Lidt videre, samme Bjerg- 

 art, 10<> Ö. 6, IN. 4|, og^ fremdeles videre, do., 20—40« N. 

 5, saa at Faldet mellem Brokko og^ Haart i det Hele kan 

 sættes 30« mod N. ^ r. Paa selve Haart, Gneis, 80« Ö. 

 6| r. e. M. 



Man har engang tænkt paa at anlægge et Kobberverk i denne 

 Egn, hvor der paa den saakaldte Strömshei gives nogle Kob- 

 beranviisnin;;er. 



