Reise til Christiansands-Stift 199 



slîîktagïîç i Granilfcldtet, 70»? V. 6|; nær Öslenden af 

 samme Vaiid^ Hornbicndcskifer (zoneviis?) i Graniten, 80 

 -—90^ Ö. 81. Lidt videre, ved Beg^yndelsen af det lille, 

 strax efter IVapper - Vandel folgende Rus-Vand, Gneis i 

 Grauiten, 40^ V. 81, videre ved Rus- Våndet, Hornbiende- 

 skifer, formodentlig- ogsaa i Graniten, 40<^? i) Ö. 8, og 

 fremdeles ved dette Vand, smukke Plader af Hornblendc- 

 skifer tydeligen mellem Granit, 60^ S. 5.5 Iivorvel Skik- 

 ferne saaledes forekomme ganske sporadisk i den uskiktede 

 Bjergart, synes de allsaa dog at folge en nogenlunde be- 

 stemt Stillingslov, nemlig med et steilt Fald at stryge om- 

 trent mellem IV. og S. (ved Rus- Vand 40— 90» mod Ö. 

 og V. 6^ r. e. M.), INu opbörer Granit-Fcidtet og et Ter- 

 rain af Hornbleudeskifcr og Gneis begynder, bvori den 

 sidstnævnte Bjergart cfierbaanden bliver ganske eneraa- 

 dcnde. Ved den ostre Ende af Rus- Våndet, Hornblende- 

 skifer, vreden, med særdeles mange gjennemsværmende 

 l^lasser af en mcer eller mindre fuldkommeu Skiftgranit, 10 

 —400 v. 7|, 7|, d. e. V. 6 r. Lidt videre. Hornblende- 

 skifer, 60^ S. 4f, og strax efter, Gneis, 30« S. 4, 4; 30 

 — 60« S. 41, Strögretningen ovenfor Pladsen Dalen (see 

 Kartet) er saaledes i b. 8| r. e. I^L, en Direction, som 

 ogsaa den i den herværende vilde Fjelddal fra Bus-Vandet 

 nedskummcnde Elv noie fölger paa 1 JWiils Længde. — - 



i) At Faldet saa ofte ikke med fuld Sikkerhed har kunnet an- 

 gives, liar fordctmeste sin C rund deri, at mange af vore ür- 

 skifere og især Gneisen paa sine Steder virkelig ikke besidde 

 nogen fuldkommen Skiktning eller Struktur efter parallele 

 Fläder, men kun hiin linéaire Parallelstruktur, som navn- 

 ligen rVaumann fremhæver som el særeget Forhold ved Gnei- 

 sen i Ertsgebirge. 



