Reise til Christîansands-Stîft, 201 



Partie reiser sig: Skaarnetten, cd temmelig' Isoleret Fjeldtop 

 sydostliga indcnfor Dalbiigten. 



Kirkenæsset bestaaer af Grönsteenbildning'er, som deels 

 ere dioritag^tlg'c, dcels fremstille en næsten tæt chioritlsk 

 I^Iasse, deels optræde næsten som Hornblendesklfer ; den 

 sidstnæynte Afændrlng- seer man tydelig' at Indskyde stærkt 

 mod I\. 1. Sydlig: ved Præsteg^aarden dannes Strandklip- 

 perne af feldspathholdendc Hornblendeskifer eller Hornblen- 

 degneis, 50—700 S. 12| r. efter Middel af mange indbyr- 

 des lidet afvig:ende Aflæsninger. 



Videre mod Syd kommer man til Softestad og et kort 

 Stykke sydostlig* derfra moder Jernmalmfeldtet i en Ilden 

 Bjergryg kaldet Loflhuus-Aasen. ßjcrgarten er paa denne 

 Strækning temmelig ecnsartet og at bcnævne enten born- 

 blendeboldende Gneis eller meget fcld$pathförcnde Horn- 

 blendeskifer^ Aarer af Feldspath og Qvarls gjennemsætte 

 den hyppigen; Faldet er fra 30 — 10^ deels östligt deels 

 sydostligt, idet Skikterne i det Hele synes at lobe i en 

 Bue, nordligst nær Softestad med Faid mod Ö. 7 r., og 

 sydlig med Fald mod Ö. 10 til 11 r.; ved smaa Afvigelser 

 herfra viste nogle Slrögparalleler sig S formige, Jnst 

 paa en af disse holder Ertsen sig, som er deels smaatkor- 

 nig deels meget Ginkornig Magnetjernsteen. Man har den 

 ypperligste Anledning til at see, hvorledes den forekommer. 

 Leleformig vil den, nagtet sin Optræden nogenlunde nöle 

 mellem de samme Skikter, i det Holeste dog kun for nogle 

 enkelte Partiers Vedkommende kunne synes at være. Har 

 man iagttaget, hvorledes Hornblenden ofte optræder i Gneis, 

 som er paa Overgangen til Hornblendeskifer, saa vil man 

 let kunne forestille sig Ertspartiklernes Forhold paa mange 

 Steder af det herværende metalförende Strög: deels seer 

 mao dem der forenede til compacte, aldeles ublandede, 



