204 B. M. Keilhau 



af den sydenfor ISappcr- Våndet lîg-g^ende DecI af Aasstræk- 

 ningen niellcm Nisseren og- Förres-Vandet, i S. 4|^. Den 

 er bestemt lidt höiere end Skaarnetten (2800 F. o. H.?) ,• 



et Fjcidpartie i S. 3|, der lîgeledcs viser sigf soni 

 en liden Ryg', og^ som turde være Midlstölknudcns Fjeld- 

 masse melleni Gjævedal og* Topdal (see ovenfor S. 180)^ 



Hovde-Fjeld i S. 12J. (Veiviserne kjendle det ikke). 

 Det syntes betydeligen höit; til Huirc Tromlingernes Fjeld- 

 knude, der og-saa viste sig* anseligen fremragende over sine 

 Omg^i velser; 



trende paa den fra Skaarnetten udbredte Aasstrækniugp 

 kanskee lidt höiere end vort Standpunkt opstigende Fjeld- 

 kupler, den förste, omtrent 1 Miil borte, i S. If , den an- 

 den, 11 Ml., i S. 12|, og den trcdie, en lialv illiil, 1 Ö. 

 6i. Ellers er denne Aasstrækning- meg-et jævn og^ saaledes 

 fuldkomuien plateauformig'. Kun i de svage Indsænknin- 

 ger mellem Skaarnetten og* hine trende Hoider seer man 

 Træer, navnllg^en Gran 3 



tveude anselig-e Fjelde, der sikkert ere betydeligen over 

 3000 F. hoie, det ene, formodentlig Roholt-Fjeld i Vraa- 

 dal, i X 12, det andet î V. 11 Jj 



to Fjcide, lavere end de sidstnævnte, men en god Deel 

 höiere end Skaarnetten, paa Strækningen mellem IVisser- 

 Vandet og Moland, respective i V. lOf og V. 10. Man 

 seer her tydeligcn, at denne Fjeldstrækning nordenfor IVap- 

 per- Våndet har mange Tunkter, der idetmindste nærme sig 

 en Höide af 3000 F. o. H. — 



Fjcidmassen i Öst fra den nordlige Halvdeel af IVissc- 

 ren er baade noget lavere og, lig det Parlie, hvortil Skaar- 

 netten horer, mere plateauformig end hiin vestlige Stræk- 

 ning; den stiger ganske svagt fra Ö. mod V. lige til den 



