214 B. M. Keilhau 



Isede mine Lcdsajj-cre Afskurîngs - Stribcr i h. 8|^ ogf 9|, 

 d. e. h. 7| r. e. M. Mcllcm samme Sund og* Næs saae 

 jeg' paa en me Klippcflade smaae Furer, der synles at höre 

 til Friclions-Merkerne, sirygende i li. 9| r. «f 



ßloiike af uogctsomliclst usædvanligt Slags mödte ikke 

 paa liele Veien fra INissedal til Næsj ved det sidstnævnte 

 Sted selv, en liden Rullcsleen bcstaaende af en Conglo- 

 merat-Bildning med afrundede Gneisstykkcr i cl, som det 

 synles, gronsleenagtigt Bindemiddel. 



iWiue Reisefæller besiege Crokc-Fjeldet. Fra Toppen, 

 3388 F. o. H. (S), viscredes til Skorve-Fjeld i N. 12|, til 

 Mæl-Fjeld i N. l/é? til ßöe Kirke i Ö. 6|; 1 SSO. saaes 

 Havet. — Bjergarten er granilisk Gneis; i Fjeldets nedre 

 Deel (nærmest Hvidesöe-Vandet) nærmer den sig i det Hele 

 Graniten n»eest. Fald ber, 20—30« V. 9| r.; omirent paa 

 den halve Höide, 20—30» V. lOf r.; videre mod Öst 

 (i Grangrændsen), 10 — 15« V. 9| r. 5 paa Toppen, 10^ — 

 20« V. lOi r. — Etsteds boit oppe paa Affaldet mod Hvi- 

 desöe-Vandet, utydelige Frictions-Slriber lobende i h. 8| 

 r. — Blokke af en granitaglig Bjergart, tildeels overordent- 

 lig store, bicve hyppigen antrufne. — 



Fra Næs i Hvidesöe gik vor Reise nafbrudt tilvands 

 ligc til Nomme östlig ved IXomme-Yandet, en Udvidelse 

 af Lunde-Elven, derefter tillands til Holden-Verk ved Nord- 

 söe-Vandel. Herlig L'dsigt nedenfor Buköe og Hvidesöe 

 Kirke, under Broke- Fjeldets og Brakendals- Nutens impo- 

 sante Masser 5 bag den paa Reisen fra Nisseren passerede 

 Bjergsadel stiger især Roholt-Fjcidet oharakleristisk iveiret 

 med Granitgncisens eiendommelige Former; længst i Bag- 

 grundcn sees Rauberg- Nuten, et ganske conisk Fjeld paa 

 den almindelige Aasmark - Basis og kanskee hoierc end 

 Roholt-Fjeldet. 



