218 B. M. K e i 1 h a u 



Gneîs, tydcligen 30—400 S. 4f, 5|, 4, V. 6, d. e. S. 8| 

 r. e. M. 



Friclionsslribcr Tcd Rodhellc 1 b. OJ^ man befiuder sigf 

 ber i IWundinjjcn af en liden fra Nord nedstigende Dal, 

 og- ovcrboved synes Stdiationcu becl forskjellig* fra den 

 paa forrige Station,- dog- er der, som Observationerne vise, 

 saagodtsom ingen Forskjel i Stribeströget paa disse Ste- 

 der. Men lidt udenfor er Afvig^elsen desto betydeligere; 

 paa Vestsiden af el lidet Skjær fæl ved Rödbelle fandtes 

 nemlig' gode, paa Stödpynt- Fläder nogel opadstigende 

 Striker lobende i b. 7f. Her bar Fjordsiden ligfeoverfor 

 i Syd, der fremdeles er meget boi og steil, öiensynlig^en 

 virket som en modslaaende Munr, der bragte den freni- 

 farende Masse til at vigc ganske wd til Siden. Da del 

 nysnævnte Skjær, som anfört, ligger g-anske tæl ved Röd- 

 belle, bvor Stribeströget cndnu er temmelige noie del nor- 

 male, saa seer man, at Omböiningen i den fremadbevæ- 

 gede Frieiionsmasses Retning* er indtraadt ligesom med Eet, 

 hvilket er saa meget desto merkværdigere, da Klippenuiren 

 i Syd endnu er et godt Stykke borte fra bine Punkter, som 

 ligge ved Nordsiden a f Vandel. 



Ved Omnæs, benimod Ösfenden af Flåa- Vandel og^ 

 fremdeles ved Nordsiden, Gneis saa lidet skiktet, at Ind- 

 skydningen ber slet ikke kunde bestemmes. 



1; tydelige Striber sammesteds i b. G|, G, d. e. i b. 5 

 r. e. M. 



Vore lavere Egnes sædvanlige Leerformation, bvoraf, 

 paa denne Reise, i del Indre af Landet bidtil kun el Spor 

 var bemerket ved Næs ^) i Ilvidesöe, viser sig^ ved Ösl- 



») Iler skal Leret tildeeis være udmcrket ildfast ^ det er grovt og 

 af en lysere Farve end det almindelige Blaalcer; det forekom- 



