220 B. M. Keilhau 



næs-Odilen J Mul fra FjærcstraDd er Gneisen jyranîfag^lîg^ 

 og; saalcdcs saa lidet slïiktet, at Faldet ikke kunde bestem- 

 mes. Ved Fjærestrand, Gneis, 30« N. 4, 70« V. 10. Paa 

 Gjederyg^gen ojy nedenfor i Öst, Gneis, (ifölge Obs. af E 

 & S) 40—800 j\. 46 r. e. M. 



Friclionsstriber paa Skibnæs- Odden i h. 85 de sætte 

 opad paa udmerket skjönt afriindede Stödpynter, som vende 

 mod V. 8. Ved Olsbryggen (inder det samme Forhold 

 Sted, kun at Stödpynterue der vende mod V. 9| ogf at 

 Striberne paa dem lobe i b. 9f ^ ved sammesteds at opsoge 

 dem paa den fra Stödsiden vendte Oeel af Klipperne, som 

 tildeels fandtes ganske horizontal, aflæsles deres Strog; i h. 

 9|, 9f, 9|, 10; altsaa ved Olsbryggen i h. 8| r. c. M., 

 som just er selve Nordsöe -Våndets Retninga saavel i det 

 Hele som paa dette Sted i Sæideleshed. Paa Houkenæs- 

 Oddcn, der er ganske lav og: frembyder granske svagt hæl- 

 dende Steenflader, Striber paa de mod JNordvest skraanende 

 Fläder i h. 11|, llf, paa den modsatte Kant i h. lOf , IOJ5 

 Middel == h. 9Î r. 



Paa Gjederygfgen, löse Porphyr-Stykker ffa Christia- 

 nia-Territoriet, men ogfsaa en Mængdc Rullestene af Qvarl- 

 sit og* IIornsteenbildnin{>'er fra Tellemarken. 



Ved Skiens store Broe, nemlig" granske lidt ovenfor 

 denne, Frielionsslriber i h. 11|, llf, llf , d. c. 10| r. e. 

 M, (E Si S). Omtrent den samme Retning' have de ogsaa 

 umiddelbar ved Broen, hvorfra man kan see dem midt i 

 Elverenden. Den sidstc dannes af Kalksteen, som falder 

 20 — 40« nordostliga, hvorved Stribernes Strög kommer til 

 at blive ganske lig;elöbende med Kalklagfcnes. Og^saa El- 

 ven, som her danner en lang' Fos, fölger idetmiiidste styk- 

 keviis den samme Direction^ forövri|>-t kaste Vandmasserne 



ir •> 



