320 Th. Ccheerep 



nog^le Decennier, den alene hersliende, og^ Atomtlieopîen 

 gjaldt neppe for nog^et andet end en Hypothese, for 

 hvis Sandsynlighed det manglede paa Beviser. Optik, 

 Chemie og: Mineralogie have imidlertid, under deres raske 

 Fremadskriden , mere og" mere henledet Naturforskernes 

 Opmerksomhed paa den atomistiske Theorie, og den kan 

 nu ei læng^ere hlot hetragtes som en tom Idee. Man er 

 næsten hieven enig^ om, at Materien ei kan ansees som 

 noget Homogent i Rummet, men at den nödvendigviis 

 maa være Indbegrehet af en utallig: Mængde afsondrede 

 saa at sige individuelle Dele. ßigtignok strækker Antallet 

 og Beskaifenheden af de Kjendsgjerninger, som hidtil 

 kunne anföres for Atomtheorien, ikke til for at sætte 

 dens Sandhed udenfor al Tvivl, men i ethvert Tilfælde 

 har den faaet Vigtighed nok for atkomme iBetragtning 

 ved mange physiske og. chemiske Spörgsmaale, og* det 

 bör ei forsömmes, ligesaavel at samle alle hekjendte 

 Kjendsgjerninger (baade de som tale for og imod den), 

 som ogsaa at opsöge nye Facta, som herved kunne være 

 af Betydenhed. Udgaaende fra et saadant Synspunkt 

 har jeg (tildeels i Fællesskah med Hr. Dr. Marchand i 

 Berlin) anstillet de Undersögelser, hvis Beskrivelse jeg 

 vil meddele i det Folgende. 



Det er min faste Overheviisning, at Afomthcoriens 

 videre Uddannelse vil have den störste Indflydclse paa 

 alle Grene af IXaturvidenskaherne. Tlii Enhver, som har 

 gjort Naturen til sit Studium, og som med egen Aand 

 og Haand har forsögt at trænge ind i dens Hemmelighe- 

 der, vil af egen Erfaring vide, at vi tilsidst, ved de fleste 

 af vore Spörgsmaale, hlive henviste til Materiens Bcskaf- 

 fenhcd i dens mindste Dele. Det er i denne, for os al- 

 deles usynlige Verden, hvor, saa at sige, alle de Traade 



