ang-aaende Atomtlieorien. 321 



ere l;nyttede fast , der^ som ligesaa mange Gaadcr, stige 

 op til Menneslîets indsfcrænliede Synskreds. I Materiens 

 indre ßeskaffenhed maae vi derfor söge den ^ögle, som 

 vil lijælpe os til at trænge ind i mangent hidtil uforklar- 

 ligst IXaturphænomen. 



Have vi 'först faaet den Overbeviisnîng, at Atomer- 

 nes Tilværelse maa antages , saa er der især tre Spörgs- 

 maale^ som knytte sig hertil: 



1) hvilken er Atomernes Form? 



2). hvorledes ere de anordnede i de forskjellige Ma- 

 terier? 



3) hvilke Kræfter ere det, som forene de enkelte Ato- 

 mer til dette IndbegTeb af samme, som vi kalde 

 Materie? 

 Angaaende det förste Spörgsmaal maa man naturligviis 

 gjöre en Hypothese, da Ingen hidtil har seet et Atom, 

 og da man heller ikke af Kjendsgjerninger har lumnct 

 drage en Slutning, som bestemmer Udseendet af et 

 saadant. Hauy har antaget, at Atomcrne i krystalliniske 

 Legemer have en til deres Krystalform svarende Habi- 

 tus. Men saa bequem denne Hypothese unægtelig er 

 for Krystallographen , som derved let kan faae construe- 

 ret sine Krystaller, saa lidet harmonerer den med mange 

 naturvidenskabeligc Facta, som ere altfor vigtige til at 

 kunne oversees. Tillige er det aldeles stridende mod 

 Begrebet Atom, ifölge Hauy's Hypothese at antage, at 

 Atomerne have forskjellige Former. Forstaaer man 

 derimod Hauy's Atomtheorie paa den Maade, at de smaae 

 Krystalpartikler , som han betegner med ]Xavnet j^mole- 



