angaaende Atomthcorîen. 325 



lig^nendc Maade i Afstand, som to saadanne Kræfter gjöre 

 det med Fixstjernerne i Verdensnimmet. 



Det er især del andet Spörg^smaal, nemlig^ om Atomer- 

 nes Anordninga, som lier sLal betragtcs nærmere. Vi 

 have allerede sect, at der grives fire saadanne Hovedan- 

 ordninger, og^ at disse svare til fire forskjellige specifi- 

 ske Væg^ter. Dette Resultat ûh. vi, ved a priori at folge 

 Atomlheorien 5 men det vil nu komme an paa, om vore 

 Anskuelser ere overeensstemmende med kvad Erfaringen 

 herom virkelig lærer os. Det förste Spörgsmaal bli- 

 ver da: 



Kjender man SuLstantser, som, uden at forandre 

 deres chemiske Sammensætning, alligevel kunne have 

 to eller flere specifiske Vægter? 

 At en og samme chemiske Materie kan have flere end to 

 specifiske Vægter, er hidtil ei med Sikkerhed bekjendt, 

 især naar vi for det Förste indskrænke vore Betragtninger 

 til saadanne Materier, hvis Dannelse ligger i den uorga» 

 niske Chemies Omraade. Om organisk chemiske Mate- 

 rier skal her ei være Tale, da vi, for at gaae frem med 

 störst mulig Sikkerhed, ei ville forlade hidtil mere udfor- 

 skede og bekjendte Gebeter. Af Stoffe med to forskjel- 

 lige specifiske Vægter kjende vi derimod flere, nemlig 

 hovedsagelig: 



1) Kul under de to Former Diamant og Gra- 

 phit 5 



2) Tilansyre under de to Former Anatas og 

 Rutil ^ 



3) Kulsuur Kalk under de to Former Kalkspath og 

 Arragonit 5 



4) Svovljern under de to Fonner Svovlkiis og 

 Spærkiis ^ 



