ang^aaende Atomtheorien* 345 



kjendt, da den for det meste Gndcs uden Krystalflader. Saale- 

 des er det f. Ex. Tilfældct med Gadoliuiten fra Hilter- 

 öen. Den svenske Gadolinlt er imidlertid enkelte Gange 

 bleven fiindet i ufiildkommen krystallinisk Tilstand. Saa- 

 vidt man kan bedömme saadanne Krystaller, svnes 

 de at have stor Lighed med Krystallerne af den 

 pTÖnlandske Allanit. Men netop saaledcs hör det være 

 efter vor Theorie, som lig^eledes angiver os Gadoliniten 

 som et Mineral af 3die Atomgriippering. 



Eu x en it. Dette Mineral er fiindet i Jölster^ i 

 iXordre-Bergenhuus Amt. Ved en dermed foretagen Un- 

 dersögelse fandt jeg, at det var et hidtil ubckjcndt Mi- 

 neralspecies , som jeg har kaldct ^^Euxenit'% paa Grimd 

 af de mange sjeldne Stoffe, som det indeholder. Dets 

 Sammensætning kunde jeg (med Hensyn til quantitative For- 

 holde) ei bestemme med fuldkommen Nöiagtighed, da den 

 analytiske Chemie hidtil endnu aldeles lader os i Stikket, 

 naar saadanne Stoffe forekomme sammen, som Euxeni- 

 ten indeholder. Desforuden var ogsaa den hele Qvanti- 

 tet af dette Mineral, jeg var i Besiddelse af, blot saa 

 ringe, at en Repetition af den analytiske ündersögelse 

 ei var mulig. Det folgende analytiske Resultat er altsaa 

 blot at betragte som et omtrentligt Billede af Mineralets 

 chemiske Constitution: 



