ang-aaende AtomtLeorîen. 351 



læng-cre kan være en meget fölsom thermometral Sub- 

 stants. 2) Er det Itlart, at Hastigheden, hvormed de en- 

 kelte Blærer efter hverandre opstige i Våndet, maa af- 

 tage, jo holere den Temperatur stiger, som Chromoxy- 

 dnlet faaer ved Opvarmningen med Spirituslampen. Me- 

 dens nu Lysphænomecet i Begyndeisen indtræder i den ved 

 Dlglens Yægge nærmest liggende Deel af Chromoxydu- 

 let, han den ei paa samme Tid indvirhe paa Platinkug^len, 

 thi Chromoxydul er en meget slet Varmeleder. Platin- 

 knglen vil derfor ei för i nogen betydelig Grad blive 

 afficeret af den ved Lysphænomenet udviklede Varme, 

 end dette Phænomen har naaet den Deel af Chromoxy- 

 dulpulveret, som nærmest omgiver Platinkuglen. Men 

 dette sheer vist ei engang i samme Oieblik fra alle Kan- 

 ter (först sikkert fra den nedre Side, da Varmen, som 

 den ophedede Spiritusflamme frembringer, stiger fra 

 Diglens nederste Deel opad, saa at Chromoxydulet, som 

 ligger paa Diglens Bund, altid först maa komme til Lys- 

 ndvikling, hvad der alligevel ei kan sees), og derfor kan 

 Virkningen ei skee pludseligt. Endvidere maa nu Var- 

 men först gjennemtræn ge Platin et, for at kunne indvirke 

 paa den indsluttede Luft. Men Platina er ikke af de bedste 

 Varmeledere, og indsluttet Luft er en af de sletteste. 

 Alle disse Omstændigheder maae nödvendigviis bidrage 

 til at udhale Varmeindvirkningen og gjöre dens Effect 

 mindre momentan. Indtræder den omsider, saa maa rig- 

 tignok Blæreudviklingens Hastighed derved blive foröget, 

 men af de nævnte Grunde vil dette ei skee i et Mo- 

 ment, men i et vist Tidsrum. I dette Tidsrum vilde 

 nu Blærernes Hastighed ved den almindelige Tempera- 

 turf orhöining , frembragt med Spiritusflammen , have af- 

 taget, men da der opstaaer en ny Varmekilde ved Lys« 

 lU 4. Z 



