angaaende Atomtheorlen. 375 



Tyngede, saa afvig^e dc tildcels temmelige bclydeligt fra 

 hverandre, og^ netop dette lader formode, at en saadan 

 præsumeret Sammenpresning- virkelig: kan bevirkes ved 

 dette Metal. -For at g:ive en Idee om disse Afvig-elscr, 

 kan den folgende Tahel tjene, som indeholder Kobberets 

 specitiske Vægt, som den er fandet af forskjellig^e lagt- 

 tagere. 



Kobberets specifiske Væg^t: 



1) smeltet 7,788 Brisson. 



2) japansk, smeltet 8,434 Tbomson. 



3) gedig^ent ........ 8,584 Hauy. 



4) chcmisk reent, fra en fransk 



Fabrik 8,721 Karsten. 



5) japansk, smeltet 8,762 Muschenbroek, 



6) udtrukket til Traad .... 8,878 Brisson. 



7) reent, smeltet 8,883 Berzelius. 



8) fiint svensk 8,895 Hatcbett. 



9) smeltet i en Dig^el og' afkjölet i 



samme 8,900 Herapath. 



10) udtrukket til en Cylinder af 2'" 



Tykkelse 8,946 Berzelius. 



11) efter denne Cylinders FladLam- 



ring: 8,959 Berzelius. 



12) japansk, hamret ..... 9,000 Muschenbroek. 



13) japansk, smeltet 9,324 Bergmann. 



Afvigelserne ligge altsaa mellem Græn ds erne 7,788 og 



9,324. Det er sandelig intet ubetydeligt Spillerum for 

 et Legemes specifiske Vægt, og man skulde troe, at en- 

 ten Kobberet kunde antage forskjellige Tæthedstilstande, 

 eller at der existerede en Omstændighed, som gjorde det 

 meget usikkert at bestemme Kobberets Egentyngde paa 

 en tilstrækkelig nöiagtig Jüaade. I det Folgende vil 

 III 4. Aa 2 



