378 Th, S che er er 



Paafaldende, dog^ Grunden lierfor er ci vanskelige at ud- 

 finde. Det er befcjendt, at baade Sölv ogf Kobber be- 

 siddc den Eg^enskab, i smeltet Tilstand at absorbere Snr- 

 stofgas, som udvikler sig* i samme Moment, da de störkne, 

 og: derved frembringer liiin iitætte l'ilstand af begge 

 31etallt'r, som er til slor Hinder ved enkelte metallurgiske 

 Processer. Især ved Sölvet finder dette Pbænomen (das 

 Spratzen) i boi Grad Sted, dog ogsaa ved Kobberet vi- 

 ser det sig tydeligt nok. Det simpleste Middel til at 

 forliindre denne Surslofabsorption maa natuiligviis være 

 at afspærre al atmosphærisk Luft fra det smeltende Kob- 

 ber. Man skulde nu troe, at dette var noksom skeet, 

 ved at bolde det bedækket med et tyndflydende Flussmid- 

 del, som t. Ex. Glas, Borax o. s. v. MenForsöget bar 

 viist, at det alligevel ei er Tilfældet. Grunden hertil 

 maa være, at alle disse Flussmidier, med Undtagelsc af 

 Cblornatrium, indebolde Surstof , og at Kobberet under 

 Smeltningen maa være istand til at bemægtigc sig en 

 Decl deraf, hvorved hiint Pbænomen bliver frembragt, 

 trods Glasflussets beskyttende Dække. 



Allerede af de enkelte Kobberregulis's ydre Udseendc 

 kan man bedömme, om de indvendig ere tætte eller ei. 

 Saasnart de nemlig paa den Side, som under Smeltnin- 

 p-cn har været den överste, ^ise en mere eller mindre- 

 vortcformig Forhöining i Midten, saa indslutfe de sik- 

 kert Blærer i det Indre. Er derimod Ovcrttaden plan eller 

 (som oftc hænder) indsunket hcnimod Midten, saa kau 

 man være vis paa, at de ere af tæt, homogen Beskaffen- 

 hcd. Det sidstc er allid Tilfæ'ldel med Kobber, der er 

 smeltet under et l^ag af Chlornalrium, hvorimod Kobber, 

 ftuieltet under et andet Flussmiddel, altid antager hiin paa 

 LUæthed hentydende convexe Forui. Et eneste Fîussmid- 



