A R X I V S DE L'INSTITVT DE CIÈNCIES 



Llargària 8'5 mm ; de l'ala aní. i2'8 mm ; de l'ala post. u's™ 1 . 



Hab. Cartagena (Múrcia), Agost 1900, Càceres. No he vist més que tres exemplars 

 existents en ma col•lecció enviats per son descobridor D. Joan Càceres. 



21. Chrysopa narcissina Nav. 



Bol. Sor. Arag. Cienc. Nat., ioio, p. 243. 



Mitjana, verda. 



Cap amb una ratlla negra a les galtes; palps verds, anellats de negre, amb l'últim 

 article negre gairebé del tot; antenes grogues, el primer article verd. 



Tòrax verd. Protòrax més ample que llarg, sense taques als costats, dos punts al 

 disc, a les voltes esborrats. Mesonot amb un punt negre al solc oblic en la 9. Mefanot 

 del tot verd, sense taques. 



Abdomen verd pel damunt, groguenc per sota, sense taques. 



Potes verdes, tarsos groguencs, ungles negres. 



Ales hialines, amb irisacions, agudes a l'extrem, amb malla verda, estigma d'un 

 verd pàl•lid, poc sensible, pèls negres, un xic llargs. Vena costal marcada d'un punt 

 negre a la base. 



Ala anterior amb les venetes costals i quatre o més marginals posteriors negres al 

 principi i a la fi, les radials i sector del radi al principi, les dues primeres intermitges, 

 procubitals i cubitals del tot. Venetes esglaonades 3-5 a la sèrie interna, 5-6 a l'ex- 

 terna, verdes o negroses. Cel•la divisòria finint més enllà de la fi de la primera veneta 

 intermitja. 



Ala posterior amb les venetes costals, menys les últimes, i les dues primeres pro- 

 cubitals i cubitals negres. Venetes esgraonades 3-4 a la fila interna, 5-6 a l'externa, 

 del tot verdes. 



Llargària 6-8 1 ™ 1 ; ala ant. io-i3 mm ; ala post. 9-1 i mm . 



Hab. Girona, a les vores de l'Onyar, 23 Agost 1910 (col. m.). 



22. Chrysopa flavifrons Brau. 



Haid. Abh., 1850, p. 6, làm. i. fig. 2. 



D'un verd pàl•lid. 



Cap més o menys groc o groguenc (en algunes varitats verd), amb una ratlla o 

 senyal rogenc a cada costat a la cara; palps anellats de negre, l'últim article negre 

 del tot; antenes més curtes que l'ala, article basilar gros. 



Protòrax a sobre amb dues ratlles longitudinals irregulars d'un bru rogenc; costats 



